Справа № 635/902/19
Провадження № 2/635/1541/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2019 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області Шинкарчук Я.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання особистою приватною власністю та визнання права власності на автомобіль, -

учасники справи:

позивач ОСОБА_1, місце проживання: 61054, місто Харків, вїзд Загородній, 21,

відповідач ОСОБА_2, місце проживання: 62405, Харківська область, Харківський район, с.Байрак, вул.Кутузова, буд. 11, -

в с т а н о в и в:

05 лютого 2019 року до Харківського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, якій позивач просить суд:

-встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_2 однією сімєю, як чоловіка та жінки, без реєстрації шлюбу з червня 2015 по липень 2018 року;

-визнати автомобіль Mazda 3 Sport 2014 року випуску VIN-код JM1BM1U79E1211998 державний номерний знак НОМЕР_1 особистою приватною власністю позивача ОСОБА_1;

-визнати за позивачем ОСОБА_1 прав власності на автомобіль Mazda 3 Sport 2014 року випуску VIN-код JM1BM1U79E1211998 державний номерний знак НОМЕР_1;

-усі недоплачені податки та збори внаслідок пільгового розмитнення автомобіля Mazda 3 Sport 2014 року випуску VIN-код JM1BM1U79E1211998 державний номерний знак НОМЕР_1 покласти на відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175 та 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно з частиною першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 ЦПК України.

Так, у відповідності до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та обґрунтування розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються.

За вимогами пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

В позовній заяві позивачем визначена ціна позову у розмірі 151676,00 гривень, а щодо такого підрахунку зазначено, що це вартість рухомого автомобіля Mazda 3 Sport 2014 року випуску на день його купівлі, з відповідним перерахунком у національну валюту.

Натомість, у позовній заяві міститься ще одна позовна вимога майнового (усі недоплачені податки та збори внаслідок пільгового розмитнення автомобіля покласти на відповідача), однак у звязку тим, що позивачем її належним чином не конкретизовано (не окреслено, які саме податки та збори, і їх відповідний розмір), суд не має можливості визначити дійсну ціну позову.

Відповідно до пункту 8 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Натомість, позивачем в позові не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

У відповідності до пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Вказана вимога позивачем не виконана, а саме, ним не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він планує понести та/або поніс у звязку із розглядом справи.

Згідно частини четвертої статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, в ній обєднано три вимоги немайнового характеру (визнання факту спільного проживання без реєстрації, визнання автомобілю особистою. Приватною власністю та покладення всіх недоплачених податків та зборів внаслідок пільгового розмитнення на відповідача) та одну вимогу майнового характеру (визнання права власності на автомобіль).

Згідно частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідне положення міститься в пункті 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де вказано, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Відповідно до пункту 10 зазначеної постанови, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позову майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за позов нематеріального характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У з вязку з тим, що позовна заява надійшла до суду 05.02.2019, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб підраховується згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», який станом на 01.01.2019 становив 1921,00 гривень.

Відтак, позивачем згідно вимог Закону України «Про судовий збір» за подачу даної позовної заяви та враховуючи розмір вже сплаченого судового збору, має бути сплачений (код за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір), судовий збір відповідно за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1536, 80 гривень (768,40 гривень *2) та за вимоги майнового характеру згідно з положеннями частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», залежно від ціни позову.

Відповідно до частини частин першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення визначених даною ухвалою недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статями 175-177, 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання особистою приватною власністю та визнання права власності на автомобіль залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви та надати строк десять днів з дня отримання ним ухвали для їх усунення.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена окремо від рішення суду в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом пятнадцяти днів з дня її складання лише в частині визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Розяснити заявнику, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.А. Шинкарчук