Справа № 639/7788/19
Провадження № 2/639/2187/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Лойко В.М.,

представника позивача Панченко ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу № 639/7788/19 за позовною заявою ОСОБА_2 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати, ОСОБА_4 .

Після їх смерті відкрилася спадщина на належне їм майно, яке складається з будинку АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заповіт не склали.

Позивач є донькою спадкодавцем, а отже є спадкоємцем першої черги за законом.

Для отримання спадщини позивач не змогла у встановлений законом шестимісячний термін звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки з 13 листопада 2015 року та по теперішній час перебуває за межами України, що підтверджується відповідними письмовими доказами.

Коли позивач через свого представника звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, їй було відмовлено оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 05 листопада 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено судове засідання.

10 грудня 2019 року від представника відповідача Харківської міської ради до суду надійшла заява з проханням справу розглянути у його відсутність та ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права третіх осіб.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 , який діє на підставі ордеру, підтримав заявлений позов та дав пояснення про обставини, які викладені у рішенні вище.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, надав заяву з проханням справу розглянути у його відсутність.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, судовим розглядом було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 . ( а.с. 10)

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 ( а.с. 11)

За життя ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.1966 року на праві власності належало 59/250 частин житлового будинку з надвірними будівлями в АДРЕСА_1 адресою АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.1966 року на праві власності належало 59/250 частин, та на підставі договору купівлі-продажу від 22.05.2012 року 66/125 частин вищезазначеного будинку. (а.с. 24-32)

Після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відкрилася спадщина.

Позивач ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 10.11.2015 року. ( а.с. 16, 21)

Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Спадкодавець ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 10 лютого 2018 року.

Спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 14 жовтня 2018 року.

Як вбачається з листа приватного нотаріуса ХМНО Зубарєва І.Ю. від 24.09.2019 року за №423/01-16, ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , роз`яснено щодо відкриття спадщини після померлої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якої є її донька, ОСОБА_2 , що згідно ст.ст. 1268, 1269 ЦК України для отримання спадщини спадкоємцям необхідно прийняти її протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем на день його смерті або подання заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, який не подав у встановлений строк заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що не прийняв її. Строк на прийняття спадщини може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. (а.с. 35)

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи зі змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 пояснив, що з листопада 2015 року позивач перебуває за межами України, а саме постійно проживає на території Російської Федерації Республіка Адигея, м. Майкоп. Саме це є поважною причиною пропуску строку встановленого законом для прийняття спадщини після смерті батьків позивача.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з копії паспорту для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_2 , який міститься в матеріалах справи, остання в*їхала до Російської Федерації 14.11.2015 р. ( а.с. 17-18)

Згідно інформації Головного центру обробки спеціальної інформації від 08.08.2019 року, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , здійснила в`їзд на територію Російської Федерації 13.11.2015 року. Іншої інформації в базі даних не виявлено. ( а.с. 33)

Однак суд вважає, що знаходження позивача тривалий час за межами України не є поважною причиною пропуску строку встановленого законом для прийняття спадщини, виходячи з наступного.

Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, заява, якою спадкоємець приймає спадщину, може бути складена будь-яким нотаріусом, незалежно від місця постійного проживання померлого. Після її оформлення така заява подається (особисто, кур`єром або надсилається поштою) нотаріусу, який безпосередньо відкриватиме спадкову справу. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Тобто для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивачу не обов`язково було особисто її подавати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Статтею 38 Закону України «Про нотаріат» передбачені підстави вчинення нотаріальних дій консульськими установами України.

Пунктом 3.11.3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини.

Отже, позивач не була позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до посольства України в Російській Федерації, яке виконує консульські функції або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку, що передбачено пунктом 3.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 , тобто доказів, які б свідчили про перешкоди для подання такої заяви, позивачем не надано.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5 , 13, 76-81, 133, 141, ч.4 ст. 223, 265 ЦПК України, ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, суд

ВИРІШИВ :

У задоволені позову ОСОБА_2 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована: АДРЕСА_2 .

Відповідач Харківська міська рада, розташоване за адресою: м. Харків, майдан Конституції, 7.

Суддя В.В. Труханович