Провадження № 2/761/7468/2019
УХВАЛА

16 грудня 2019 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савицького О.А.,

при секретарі: Горюк В.А.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу Київської обласної ради «Київський обласний центр експертної медичної допомоги та медицини катастроф» про поновлення на роботі, стягнення невиплаченої частини заробітку, компенсації за відрядження, компенсації за невикористану відпустку, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

20.09.2019 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до КЗ КОР «Київський обласний центр експертної медичної допомоги та медицини катастроф» про поновлення на роботі, стягнення невиплаченої частини заробітку, компенсації за відрядження, компенсації за невикористану відпустку, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою від 28.10.2019 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

13.12.2019 р. на адресу суду надійшло клопотання позивача про виклик в судове засідання свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 для допиту про відомі їм обставини, які мають значення для вирішення справи.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Статтею 91 ЦПК України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Вислухавши учасників судового розгляду справи, дослідивши необхідні для вирішення клопотання матеріали справи, а також приймаючи до уваги предмет позову, суд вважає, що обставини, які позивач планує обґрунтувати показаннями свідків, не мають значення для вирішення даної справи, а тому відмовляє в задоволенні клопотання.

Разом з тим, 16.12.2019 р. на адресу суду надійшла заява позивача від 16.12.2019 р. про збільшення розміру позовних вимог разом з позовною заявою у новій редакції.

Судом в судовому засіданні було поставлено на обговорення питання щодо прийняття до розгляду заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Представник відповідача в судовому засіданні проти прийняття до розгляду заяви про збільшення розміру позовних вимог заперечив.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вислухавши учасників судового розгляду справи, дослідивши необхідні матеріали справи, суд вважає, що оскільки позивач у встановленому законом порядку до початку першого судового засідання збільшив розмір позовних вимог, чим реалізував своє право, тому суд приходить до висновку про прийняття до розгляду заяви про збільшення розміру позовних вимог та встановлення сторонам строків для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення на відповідь на відзив.

Керуючись ст.ст. 49, 76, 90, 91, 259-261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачу ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про виклик та допит свідків.

Прийняти до розгляду заяву позивача ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог від 16.12.2019 р.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву з врахуванням збільшення розміру позовних вимог. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Роз`яснити відповідачу його право пред`явити зустрічний позов у строк, встановлений судом для подання відзиву.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: