Номер провадження 2/754/2130/19
31 січня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого судді Зотько Т.А.
за участю секретаря судових засідань Гайворонського В.М..
позивача ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,
Позивач ОСОБА_2 у серпні 2018 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав.
Свої вимоги позивач мотивувала тим, що у відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 під час перебування у цивільному шлюбі народилась донька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 У 2007 році стосунки між відповідачами було припинено, місце їх перебування позивачу не відоме.
Разом з тим, позивач є рідною бабусею малолітньої дитини ОСОБА_5, між нею та онукою склалися доброзичливі стосунки, які сприяють належному вихованню дитини її повноцінному світосприйманню життя та оточуючих людей. З моменту народження онука перебуває на її утриманні та проживає разом з позивачем у трьохкімнатній квартирі. Оскільки відповідачі - батьки дитини нехтують своїми батьківськими обов'язками, життям доньки з моменту її народження не цікавляться, не телефонують, не виявляли та не виявляють бажання спілкуватися з дитиною та приймати участь у її вихованні, позивач вважає, що існують достатні підстави для вирішення питання про позбавлення відповідачів батьківських прав, а тому змушена була звернутись до суду з вказаним позовом.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 20.08.2018 року, було відкрито провадження у даній справі, та призначено її до підготовчого засідання.
Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 29.11.2018 року по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження та призначено її до розгляду у судовому засіданні.
Позивачем, після закриття підготовчого провадження, було направлено суду копію свідоцтва про смерть відповідача по справі ОСОБА_4, з якого вбачається, що остання померла ІНФОРМАЦІЯ_6
Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 31.01.2019 року по вищевказаній справі було закрито провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4.
В судовому засіданні ОСОБА_2 позовні вимоги в частині позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 підтримала та просила суд про їх задоволення посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві, також зазначила, що дитина до своїх батьків не має ніяких почуттів, оскільки за роки свого життя їх ніколи не бачила, в спілкуванні з нею ніколи батьками не цікавилась.
Згідно з вимогами ч.ч.6, 7 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1, однак поштова кореспонденція, повернулася на адресу суду за закінченням встановленого строку зберігання.
Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи Служба повідомлена належним чином, що підтверджується матеріалами справи. При цьому, від Служби у справах дітей та сім'ї Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, через канцелярію суду було надано лист по справі з проханням здійснювати розгляд справи за відсутності їх представника, та прийняти рішення, яким задовольнити позовну заяву в повному обсязі.
Згідно вимог ч.ч.1,3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Позивач проти ухвалення за результатами розгляду справи заочного рішення не заперечувала.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та представника 3-особи на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши наявні у справі докази, та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 та померла ОСОБА_4 мають спільну дитину - доньку ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві (а.с.11).
Відповідно до положень п.п.2, 3 ст. 150 СК України, які кореспондуються з положеннями абзацу першого ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", батьки зобов'язані піклуватися про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Згідно з зазначеною у позовній заяві інформацією, дитина проживає разом із позивачем, саме вона займається вихованням та утриманням неповнолітньої ОСОБА_5.
Відповідно до копії акту обстеження умов проживання № 177 від 01.06.2018 року, малолітня ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає разом із позивачем ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, за адресою АДРЕСА_2, умови проживання в квартирі задовільні, дитина проживає в одній кімнаті з бабусею, має окреме місце для сну, забезпечена необхідними меблями, та учнівською канцелярією.(а.с. 12)
Згідно з копією характеристики наданої школою I - III ступенів № 263 імені Євгена Коновальця Деснянського району м. Київ, підписаної класним керівником, вбачається, що ОСОБА_5 навчається у 2-А класі, систематично відвідує школу, без поважних причин не пропускає, динаміка позитивна, вік дитини відповідає класу в якому вона навчається, відвідує гурток малювання та інформатики, активна у спілкуванні з однолітками має багато друзів, також зазначається, що батьки дівчинки у вихованні дитини участі не беруть. Впродовж двох навчальних років класний керівник ОСОБА_6 батьків не бачила та з ними не знайома. Вихованням дитини займається бабуся, яка приводить дитину до школи, забирає після уроків, водить на гуртки, відвідує всі батьківські збори, бере участь у житті класу. Бабуся постійно цікавиться навчанням дитини та відповідально ставиться до її виховання. (а.с.16).
З наданої копії відповіді на запит, яка надійшла від директора Комунального-некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Деснянського району м. Києва вбачається, що дитина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 знаходиться під наглядом КНП ЦПМСД № 1 Деснянського району м. Києва з моменту народження і по теперішній час. Дитина знаходиться на «Д» обліку у лікаря офтальмолога з діагнозом: Спазм акомодації. Н.52. Відвідує заняття в кабінеті зору. Фізичний розвиток дитини відповідає віку. Здоров'ям дитини піклується бабуся (а.с.20).
Відповідно до наданої суду копії листа Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 13.06.2018 року за вих. № 01-04-1633 вбачається, що спеціалістами служби вивчається ситуація в родині малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, а також той факт, що Т.в.о. начальником служби О. Терещенко був зроблений запит до Деснянського районного управління поліції України в м. Києві, з проханням повідомити чи притягувався ОСОБА_3 до адміністративної або кримінальної відповідальності з метою проведення відповідної роботи в межах компетенції, стосовно належного виконання батьками дитини своїх обов'язків, однак за інформацією наданою Деснянським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві встановити місцезнаходження ОСОБА_8 та ОСОБА_4 не виявилось можливим.(а.с. 14, 15)
Пунктом другим частини першої ст. 164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини.
Відповідно до ст. 165 СК України, право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа в сім'ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров'я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.
За змістом роз'яснень, викладених у п.п.15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов'язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об'єктивного з'ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов'язками.
Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов'язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.
Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц)
За таких обставин, повно, всебічно та об'єктивно з'ясувавши обставини справи, суд приходить до висновку, що батько дитини - відповідач у справі, з моменту народження ОСОБА_5, не приймав участь у вихованні та утриманні малолітньої дитини, а відтак вимога позивача в частині позбавлення відповідача ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 батьківських прав відносно його малолітньої доньки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає задоволенню судом.
Згідно ч. 6 ст.164 СК України копія рішення після набрання ним законної сили підлягає направленню до відділу державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відмітки до актового запису №1677 від 16.07.2004 року про народження дитини.
Разом з тим, суд вважає передчасно заявленими позивачем вимоги, щодо встановлення опіки над малолітньою ОСОБА_5, зобов'язання Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації направлення на адресу суду подання про призначення опіку над дитиною та встановлення опікуном позивача у справі, та відмовляє у їх задоволенні у повному обсязі.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 6, 150, 164, 165, 180 Сімейного кодексу України, ст. ст. 5, 12, 13, 76-83, 141, 259, 263-265, 273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України, ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", п. п. 15, 16, 18 Постанови пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року №3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав- задовольнити частково.
Позбавити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, батьківських прав щодо малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 (актовий запис № 3153) зробленому 20.10.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві.
Після набрання рішенням законної сили його копію направити до Дніпровського районного у м.Києві відділу реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м.Києві для внесення відмітки до актового запису № 3153 про народження дитини ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, зробленому 20.10.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві.
В задоволенні іншої частини вимог позову ОСОБА_2 - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Повний текст судового рішення складений 07.02.2019.
Суддя: