Номер провадження 2/754/5611/19
Справа №754/6496/19
Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Клочко І.В.
секретаря судового засідання Раєвського П.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -
ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини.
Свої вимоги мотивує тим, що сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 26 квітня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві про що зроблений актовий запис № 401. На даний час позивачем подана позовна заява про розірвання шлюбу.
Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина проживає разом з позивачем та фактично позивач несе всі витрати з її утримання. Дитина зростає, потребує все більше витрат на харчування, одяг, взуття, відвідування кружків, груп для розвитку, духовного збагачення.
Оскільки відповідач не виконує свого обов`язку щодо утримання дитини, позивач просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання дитини в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 03.05.2019 р.
В судове засідання позивач з`явилась, позовні вимоги підтримала та просить їх задовільнити в повному обсязі, не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, повідомлений про час та місце розгляду справи був належним чином. За даних обставин, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи.
Суд, заслухавши позивача та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 26 квітня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві про що зроблений актовий запис № 401.
Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 16.08.2007 р. На даний час з відповідачем проживають окремо, спільного господарства не ведуть, шлюбно-сімейні стосунки не підтримують.
Дитина проживає з позивачем, та фактично позивач несе всі витрати з її утримання. Дитина зростає, потребує все більше витрат на харчування, одяг, взуття, відвідування кружків, груп для розвитку, духовного збагачення.
Відповідач не виконує свого обов`язку щодо утримання дитини, не надає коштів для утримання дитини.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 3 Конвеції ООН про права дитини (Конвенції), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Статтею 18 Конвенції проголошено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ч.1 ст. 184 СК України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
Абзацом 1 п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15.05.2006 року постановлено, що за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом.
Відповідно до ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Враховуючи викладені в позові пояснення позивача, суд вважає за необхідне на підставі ст.184 СК України визначити аліменти в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 03.05.2019 р..
На підставі ст.141 ЦПК України, з відповідача стягується на користь держави судовий збір в розмірі 768 грн 40 коп.
На підставі наведеного та, керуючись ст.ст.180,181,184 СК України, ст.ст. 1-18, 76, 77-81, 95, 141, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - відсутній, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) аліменти на утримання малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 03 травня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - відсутній, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) в дохід держави судовий збір в розмірі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст складено 27.08.2019р.
Суддя