Провадження № 22-ц/810/940/19
21 грудня 2019 року Луганський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючого Назарової М.В.,
суддів Лозко Ю.П., Стахової Н.В.,
за участю секретаря Сінько А.І.,
учасники справи: позивач - ОСОБА_1 , відповідач - ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Сєвєродонецька міська рада Луганської області,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Луганського апеляційного суду в м. Сєвєродонецьку в порядку спрощеного провадження
апеляційну скаргу ОСОБА_1
на рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 25 вересня 2019 року,ухваленого Сєвєродонецьким міським судом у складі: судді Юзефовича І.О. в приміщенні того ж суду,
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Сєвєродонецька міська рада Луганської області, про демонтаж самочинно збудованого балкону,
Рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 25 вересня 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Сєвєродонецька міська рада Луганської області, про демонтаж самочинно збудованого балкону відмовлено.

Вказане рішення постановою Луганського апеляційного суду від 21 грудня 2019 року залишено без змін, а апеляційна скарга позивача - без задоволення.

Під час розгляду справи встановлене наступне.

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, який мотивувала тим, що вона є власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на другому поверсі багатоквартирного будинку, де позивачка мешкає останні 20 років. В липні 2017 р. відповідач ОСОБА_2 , який є сусідом позивачки та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , поверхом вище позивачки, шляхом самочинного будівництва з порушенням будівельних норм та стандартів облаштував у своїй квартирі балкон. Внаслідок чого утворилися тріщини як ззовні на цегляній кладці будинку, так і на стінах всередині квартири позивачки, а саме - силові похилі прогресивні тріщини по цегляній кладці з шириною розкриття до 10 мм і довжиною до 500 мм, силові вертикальні тріщини з внутрішнього оздоблення стін з шириною розкриття до 5 мм і довжиною до 1000 мм, що по ДСТУ-Н Б В.1.2:18 2016 відповідає категорії технічного стану «4» (аварійний стан), що сприяє руйнуванню квартири ОСОБА_1 та будинку в цілому.

Стосовно зазначених обставин позивачка ОСОБА_1 неодноразово зверталась з заявами до відповідних органів, у тому числі і до третьої особи по справі Сєвєродонецької міської ради Луганської області.

Будинок, в якому знаходяться квартири сторін у справі, знаходяться на балансі Комунального підприємства «Жиитлосервіс «Світанок».

В липні 2017 року відповідач ОСОБА_2 зробив реконструкцію балкону, збільшивши його таким чином, що ширина становить 1,5 м, довжина 6 м (згідно звіту про проведення технічного обстеження житлової квартири відповідача експертом ОСОБА_3 на замовлення ОСОБА_2 від 01 листопада 2017 року - а.с. 35-44 т. 1).

За зверненням позивачки ОСОБА_1 щодо улаштування вказаного балкону Сєвєродонецькою міською радою відповідно до абз. 8 п. 7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» відділом державного архітектурно-будівельного контролю Сєвєродонецької міської ради з 02.08.2017 року по 11.08.2017 року проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_2 . В ході проведення контрольного заходу виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме - експлуатація об`єкту відбувається без реєстрації документів, що дають право на експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що є порушенням вимог ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 постанови КМУ № 461 від 13 квітня 2011 р. Стосовно порушника складено протокол за ч. 9 ст. 96 КУпАП та видано припис про усунення виявлених порушень вимог законодавства, а саме - оформити документи, що дають право на експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, строк якого закінчується 15 листопада 2017 року (відповіді від 31.08.2017 року № 3161, від 09.10.2017 року № 3616, від 12.10.2017 року № 12-10/1/12, від 20.10.2017 року № 3710/1, від 21.11.2017 року № 4204 - а.с. 11, 113, 116, 117-118 т. 1).

Наявність тріщин як на фасаді житлового будинку АДРЕСА_2 , так і на стінах квартири позивачки № 28 у вказаному будинку станом на час численних оглядів за заявами ОСОБА_1 підтверджено актами, складеними відповідальними працівниками КПЖ «Світанок» від 22.11.2017 року (а.с. 127 т. 1), від 11.12.2017 року (а.с. 166 т. 1), від 25.09.2017 року (а.с. 12 т. 1) та фотографіями будинку ззовні та квартири позивачки.

На вказаних фотографіях зафіксовано розташування переобладнаного балкону відповідача поверх первісної балконної плити невеликого розміру і розташованої лише під одним отвором (вихід на балкон), реконструйований балкон розміром 1,5 х 6 м має ширші параметри первісної балконної плити та значне продовження поза межами цієї плити і захоплює друге вікно.

Матеріалами справи підтверджено та відповідачем не заперечується те, що відповідач ОСОБА_2 не отримував дозволу та не реєстрував інших документів дозвільного характеру, які б давали права на виконання будівельних і підготовчих робіт, та доказів того, що об`єкт (реконструйований балкон) прийнятий в експлуатацію.

Факт самовільного, без відповідної проектно-дозвільної документації, проведення відповідачем будівельних робіт по збільшенню довжини та ширини існуючого балкону підтверджується також вищезазначеними листами Сєвєродонецької міської ради на звернення позивачки ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції що діяла на момент будівництва) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання ним повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України та після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Згідно із Державними будівельними нормами України В.3.2-2-2009 п.8.14 при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Пунктом четвертим Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 грудня 1992 року № 572, передбачено, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.

Відповідно до вимог статті 376 ЦК України, статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають органи державної влади, органи місцевого самоврядування і інспекції державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі порушення прав інших осіб право на звернення до суду також мають такі особи за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України), а також власник (користувач) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї з наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; немає належного дозволу на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил.

Одночасно за положеннями частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до статті 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови.

Системний аналіз наведеного свідчить про те, що питання про знесення або перебудову самочинного будівництва має ставитися органом державної влади, органом місцевого самоврядування або інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в межах їх повноважень на здійснення контролю за дотриманням законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і державних стандартів, а іншими особами лише в разу, якщо вони вважають порушеним своє право вказаним самочинним будівництвом, що мають довести в суді.

Оскільки, заявляючи вимоги про знесення самочинного будівництва, яке проведене відповідачем з порушенням будівельних норм і правил, позивачка посилається на порушення своїх прав як власника житла шляхом його руйнування, що нею не було доведено в суді, а само по собі порушення відповідачем у сфері містобудування не свідчить про порушення прав саме позивачки, суд відмовив останній у задоволенні її позову.

Проте, виявлені порушення не можуть залишитися поза увагою суду.

Згідно частини першої статті 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками справи.

Користування квартирами приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України (стаття 179 Житлового кодексу Української РСР (далі - ЖК) у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 60 Закону № 280/97-ВР у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, територіальним громадам міст належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, житловий фонд, нежитлові приміщення, інше майно та майнові права.

Відповідно до частини 5 статті 16 Закону № 280/97-ВР у вказаній редакції від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правоможності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду (частина п`ята статті 60 Закону № 280/97-ВР у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування. Відповідно до п. 1 ст. 16 Закону органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цими та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Згідно підпункту 1 частини б ст. 31 Закону виконавчим органам місцевого самоврядування в галузі будівництва делеговано повноваження щодо надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вирішення питання, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за об`єктами будівництва відповідно до вимог, встановлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» на території м. Сєвєродонецька, належить до повноважень виконавчих органів місцевого самоврядування в галузі будівництва Сєвєродонецької міської ради.

В рамках прийнятого Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» 22.12.2016 року затверджено акт спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю у місті Сєвєродонецьк Луганської області від департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Луганській області до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Сєвєродонецької міської ради.

За інформацією Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 02.11.2017 року за № 40-201-(90-9)/9260 з 23.12.2016 року державний архітектурно-будівельний контроль на території міста Сєвєродонецька Луганської області здійснює Відділ Державного архітектурно-будівельного контролю Сєвєродонецької міської ради.

Відповідно до частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Отже, закон передбачає, що суб`єкт владних повноважень може звернутися з позовом, зокрема, до фізичної особи, якщо вона істотно порушує будівельні норми та правила незалежно від того, чи порушені внаслідок цього права інших осіб. У такому спорі суб`єкт владних повноважень захищає публічний інтерес.

Про порушення вказаного публічного інтересу свідчить самочинне будівництво (реконструкції) балкону відповідачем ОСОБА_2 в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

Численне листування Сєвєродонецької міської ради Луганської області із позивачкою ОСОБА_1 свідчить про встановлені в ході позапланових перевірок дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і державних стандартів за вказаною адресою, а саме - що експлуатація відбувається без реєстрації документів, що дають право на експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що є порушенням вимог ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 постанови КМУ № 461 від 13 квітня 2011 р. Стосовно порушника складено протокол за ч. 9 ст. 96 КУпАП та видано припис про усунення виявлених порушень законодавства, а саме - оформити документи, що дають право на експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, строк якого закінчується 15 листопада 2017 року.

У разі невиконання замовником вищезазначеного припису порушника буде притягнуто до відповідальності згідно ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Крім того, повідомлено, що згідно п. 2 ч. 1 ст. 38 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо особа у встановлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, а саме - не оформила документи, які надають право на експлуатацію об`єкту орган державного архітектурно-будівельного контролю після відповідної перевірки та за умови наявності наступних ознак: неможливості перебудови об`єкту з метою усунення істотного відхилення від порушення будівельних норм видає припис про приведення об`єкту до попереднього стану та у разі невиконання його у добровільному порядку подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта у примусовому порядку як крайньої міри (а.с. 117 та інші т. 1).

Як пояснив представник відповідача та підтверджено матеріалами справи, відповідачем не введено в експлуатацію спірний об`єкт у передбачений законом спосіб і наразі в суді на розгляді перебуває справа за позовом ОСОБА_2 про визнання за ним права власності на реконструйовану квартиру з балконом.

Розгляд вказаної справи наразі зупинений до набрання законної сили рішенням по теперішній справі.

Звернення позивача до суду із позовом про визнання за ним права власності на квартиру з балконом у будь-якому випадку не свідчить про належне виконання припису Сєвєродонецької міської ради, для виконання якого було встановлено строк до 15 листопада 2017 року.

Матеріали справи не містять відомостей про подальше вжиття радою будь-яких дій в межах своїх повноважень щодо порушника.

Велика Палата Верховного Суду, практику якої мають застосовувати і суди під час ухвалення рішення, вважає, що аналіз наведеного законодавства свідчить про те, що повноваження зі здійснення контролю за технічним станом, використанням, утриманням і схоронністю об`єктів житлового фонду передбачають не лише виявлення факту правопорушення, притягнення винуватої особи до юридичної відповідальності, але також припинення цього правопорушення й усунення його негативних наслідків, зокрема на виконання владного управлінського припису.

Відтак, конкретні публічні правовідносини не завершуються фіксацією факту адміністративного правопорушення та притягненням винуватої особи до юридичної відповідальності, а продовжують існувати до моменту припинення правопорушення, усунення його негативних наслідків, виконання владного припису або визнання його незаконним і скасування.

Оскільки відповідач добровільно не виконав припис та не оформив документи, що дають право на експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту, строк якого закінчився 15 листопада 2017 року, відповідній суб`єкт владних повноважень на виконання управлінських функцій зі здійснення контролю за технічним станом, використанням, утриманням і схоронністю об`єктів житлового фонду будь-якої форми власності мав покроково виконати прописаний у листі Сєвєродонецької міської ради механізм подальшого реагування до відповідача, і у разі невжиття останнім всіх заходів - аж до звернення до суду з відповідним позовом.

Вказане не може залишатися поза увагою суду і тягне за собою винесення у встановленому порядку окремої ухвали на підставі ст. 262 Цивільного процесуального кодексу України на адресу Сєвєродонецької міської ради як учасника справи і як суб`єкта, який від імені та в інтересах територіальних громад здійснює право комунальної власності і який відповідно до закону створює виконавчі комітети міської ради для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених законом.

Керуючись ст. 262 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Про викладене довести до відома Сєвєродонецької міської ради Луганської області для вжиття заходів відповідного реагування.

Про вжиті заходи протягом місяця з дня надходження ухвали повідомити Луганський апеляційний суд.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Дата складення повного тексту ухвали - 21 грудня 2019 року.

Головуючий

Судді: