Справа № 369/5278/17
Провадження № 2/369/414/19
21.12.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Дубас Т.В.,
при секретарі Мазурик Д.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» про відшкодування майнової та моральної шкоди в наслідок залиття,-
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» про відшкодування майнової та моральної шкоди в наслідок залиття.
Свої позовні вимоги мотивує наступним.
ОСОБА_1 мешкає на 9-му поверсі 9-ти поверхового будинку у однокімнатній квартирі АДРЕСА_1 . Квартира належить їй на праві приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Даний будинок обслуговує Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська», з яким нею укладений договір про надання послуг з постачання холодної води, водовідведення, утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 10 листопада 2014 року № 183/242.
В ніч на 17 жовтня 2016 року сталася аварія на водопровідній мережі обладнання дахової котельні за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , в зв`язку з чим були залиті нижче розташовані квартири АДРЕСА_4 та № АДРЕСА_5 , в тому числі і її.
Залиття квартири підтверджується актами комісії ТОВ ЖЕО «Софія Київська» від 20.10.2016 року та від 14.12.2016 (доповнення до акту від 20.10.2016).
08.12.2016 року відбувся огляд її квартири оцінювачем «Центру експертної оцінки» ОСОБА_2 на який заздалегідь було запрошено відповідача, але його представник не з`явився.
Внаслідок залиття її квартири було пошкоджено:
в коридорі: частково відшаровані шпалери стін; деформовані по периметру плінтуси; на водоемульсійному покритті підвісної стелі з гіпсокартону, наявні плями жовтого кольору; деформовано приблизно 1 м2 паркетної дошки.
в кімнаті: на водоемульсійному покритті підвісної стелі з гіпсокартону, наявні плями жовтого кольору; деформовано паркетна дошка, загальною площею приблизно 3 м2; частково відшарувались шпалери стіни біля дверного отвору; відшарувалась ламінована поверхня в нижньому куті дверного полотнища; деформований дверний короб та лиштва.
У зв`язку з необхідністю проведення робіт з протигрибкової обробки, натяжна стеля, гіпсокартон підвісної стелі, паркетна дошка підлягає демонтажу.
Всі ці пошкодження підтверджені звітом визначення розміру майнової шкоди № 176/16 від 24 грудня 2016 року, який складений оцінювачем ОСОБА_2 .
Вважає, що саме з вини Відповідача їй спричинена матеріальна шкода у вигляді збитків, яких я зазнала у зв`язку із пошкодженням моєї квартири.
Незважаючи на її прохання Відповідач ніяких заходів з`ясування причин пошкодження її квартири не прийняв. Вона зверталась до нього за наданням інформації щодо балансоутримувача будинку, на що їй було відмовлено та роз`яснено щодо можливості подачі позову до суду, якщо вважає, що її права порушені. А пізніше взагалі перестав іти на контакт. Відшкодувати їй завдану шкоду відмовився. Тому вона змушена була звернутись до Юридичної компанії за правовою допомогою, і в рамках укладеного договору Директором ПП «ІОК «Софія» було направлено ряд запитів, щодо отримання відомостей, важливих для вирішення питання в такій категорії справ.
Як вказано в ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
Відповідно до ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Виконавець зобов`язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, з тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження .х якості; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.
Відповідно до ст. 190 Житлового Кодексу України підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках,зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду.
Після залиття її квартири, в неї погіршився сон, вона змушена була звертатись до відповідних спеціалістів за допомогою, витрачати свій час та кошти нам вирішення питань, які пов`язані із залиттям квартири.
Проживання в даній квартирі не можливе через численні пошкодження, як стелі, стін, так і підлоги. Через це вона змушена була проживати у сторонніх осіб. Через моральне напруження у її сім`ї, стосунки з чоловіком погіршилися. Тому вважає, що їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в 10 000 грн.
Добровільно Відповідач відмовляється відшкодовувати їй завдані збитки, а тому на підставі ст.ст. 22,23, 319, 1166, 1192 Цивільного кодексу України, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 просить:
Відповідач - Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська проти позову заперечує.
Зазначає, що позов ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Недоведеність протиправної поведінки, вини Відповідача та недоведеність причинно-наслідкового зв`язку між поведінкою Відповідача і затопленням приміщень Позивача.
Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди, а також вини зазначеної особи. Дане положення зазначено у п. 2 постанови Пленуму ВСУ від 27.03.92 р. № 6 Однак Позивачем не було надано жодних доказів, що шкода, спричинена у результаті затоплення її квартири, була завдана саме Позивачем.
У актах комісії ТОВ ЖЕО «Софія Київська» від 20.10.2016 р. та 14.12.2016 р. встановлено лише той факт, що у ніч на 17.10.2016 р. з невідомих причин сталася аварія на провідній мережі обладнання дахової котельні за адресою АДРЕСА_3 у зв`язку з чим були залиті розташовані нижче квартири та наведено перелік приміщень, які були залиті. Але з цих актів не можна зробити висновок про наявність вини відповідача, як однієї з умов покладання відповідальності на нього за заподіяну матеріальну шкоду.
За своїм змістом акти про залиття складені ТОВ ЖЕО «Софія Київська» відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Доказів, які б спростовували причину залиття, вказану в акті, Позивач не надав.
Спірні відносини, які склалися між сторонами, носять позадоговірний характер та пов`язані з відшкодуванням завданої матеріальної шкоди.
Зі змісту ст. 1166 ЦК України вбачається, що однією з підстав виникнення зобов`язання є заподіяння шкоди іншій особі. На відміну від зобов`язань, які виникають із правомірних актів, цей вид зобов`язань виникає із неправомірних актів, яким є правопорушення, тобто протиправне, винне заподіяння шкоди деліктоздатною особою. Деліктне (позадоговірне) зобов`язання виникає тоді, коли заподіювач шкоди і потерпілий не перебували між собою у зобов`язальних відносинах або шкода виникла незалежно від зобов`язальних правовідносин між сторонами.
Цивільно-правова відповідальність юридичної або фізичної особи за завдану майнову коду на підставі ст. 1166 ЦК України настає за умови доведеності всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме наявності шкоди, протиправності дій заподіювача шкоди, причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою і вини в заподіянні шкоди
Однак, з вищенаведеного вбачається, що Позивачем не доведено наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення. Тому немає правових підстав для задоволення вимог Позивача щодо відшкодування матеріальної шкоди, яка була завдана внаслідок залиття квартири Позивача.
Також Позивач посилається, на норми Житлового кодексу України та ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», що не може братись судом до уваги, оскільки дані норми регулюють лише порядок надання таких послуг, а не відшкодування шкоди за вчинення цивільного правопорушення.
Щодо відшкодування Позивачеві моральної шкоди.
Варто зазначити, що згідно з пунктами 4, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.
Оскільки матеріалах справи відсутні та Позивачем не надано докази, які б підтверджували, наявність моральної шкоди, протиправність діяння Відповідача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням Відповідача та вини останнього в її заподіянні, задоволення вимоги про стягнення моральної шкоди є безпідставними та не відповідає ані нормам чинного законодавства, ані фактичним обставинам справи.
В аспекті вищевикладеного просить:
Відмовити повністю ОСОБА_1 у задоволенні позову до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» про стягнення з ТОВ ЖЕО «Софія Київська» матеріальної шкоди, моральної шкоди та стягнення судових витрат на отримання висновку експерта і судового збору.
В судове засіданні позивач, представник позивача, представник відповідача не з`явились. Про час і місце розгляду справи належним чином повідомлені. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутність.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За відсутності заперечень позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши письмові докази по справі, проаналізувавши норми діючого законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
ОСОБА_1 належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно
Відповідно до договору про надання послуг з постачання холодної води, водовідведення, утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 10 листопада 2014 року № 183/242 будинок 5-В АДРЕСА_2 обслуговує Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» з яким нею укладений
В ніч на 17 жовтня 2016 року сталася аварія на водопровідній мережі обладнання дахової котельні за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , в зв`язку з чим були залиті нижче розташовані квартири, в тому числі і квартира позивачки № АДРЕСА_6 ..
Залиття квартири підтверджується актами комісії ТОВ ЖЕО «Софія Київська» від 20.10.2016 року та від 14.12.2016.
08.12.2016 року відбувся огляд квартири позивачки оцінювачем «Центру експертної оцінки» ОСОБА_2 на який заздалегідь було запрошено відповідача, але його представник не з`явився.
Оцінювачем «Центру експертної оцінки» Левицьким ОСОБА_3 В. встановлено, що внаслідок залиття квартири позивачки було пошкоджено:
в коридорі: частково відшаровані шпалери стін; деформовані по периметру плінтуси; на водоемульсійному покритті підвісної стелі з гіпсокартону, наявні плями жовтого кольору; деформовано приблизно 1 м2 паркетної дошки.
в кімнаті: на водоемульсійному покритті підвісної стелі з гіпсокартону, наявні плями жовтого кольору; деформовано паркетна дошка, загальною площею приблизно 3 м2; частково відшарувались шпалери стіни біля дверного отвору; відшарувалась ламінована поверхня в нижньому куті дверного полотнища; деформований дверний короб та лиштва.
У зв`язку з необхідністю проведення робіт з протигрибкової обробки, натяжна стеля, гіпсокартон підвісної стелі, паркетна дошка підлягає демонтажу.
Всі ці пошкодження підтверджені звітом визначення розміру майнової шкоди № 176/16 від 24 грудня 2016 року, який складений оцінювачем ОСОБА_2 .
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно абзацу 4 п.13 Порядку формування тарифів на утримання будинків та прибудинкових територій, затвердженого Постановою КМУ № 869 від 01 червня 2011 року "Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги", внутрішньобудинковою системою водовідведення є система від місця скидання стоків у перший колодязь на випуску з будинків (колодязь не належить до внутрішньобудинкової системи) до трійника включно на відгалуженні від стояка, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку).
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.
Згідно ст.ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Виконавець зобов`язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, з тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження .х якості; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.
Так, відповідно до ст.ст. 180, 181, 190 ЖК УРСР підприємства, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням,зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду.
Пунктом 3 ст.10 Закону України "Про захист прав споживачів" встановлено, що у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право вимагати відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи.
Аналізуючи зазначені вище положення закону та дослідженні в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку, що під час судового розгляду знайшов підтвердження факт залиття квартири позивачки з розташованої поверхом вище водопровідній мережі обладнання дахової котельні, що підтверджується відповідними актами про залиття.
Факт пошкоджень внутрішніх приміщень квартири позивачки та розмір заподіяних збитків також підтверджено позивачкою наданим кошторисом, який суд визнає належним та допустимим доказом.
Крім цього, суд приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог і про відшкодування моральної шкоди.
Так, згідно ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права.
Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" з послідуючими змінами та доповненнями, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе стягнути з відповідача у відшкодування моральної шкоди - 10 000 грн.
Судові витрати підлягають стягненню з відповідача відповідно до ст.141 ЦПК України.
На підставі ст.ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст.22, 23, 322,1166,1167,1192 Цивільного України, ст.ст.1,20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", ст.180, 181, 190 Житлового кодексу України, ст.10 Закону України "Про захист прав споживачів", керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 81, 82, 89, 206, 223, 258, 259, 263-265, 266, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» про відшкодування майнової та моральної шкоди в наслідок залиття задовольнити.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 80 664 грн 00 коп.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» моральну шкоду завдану у розмірі 10 000 грн.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» витрати на отримання висновку експерта у сумі 1 500 грн 00 коп.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційна організація «Софія Київська» судовий збір у розмірі 907 грн 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Інформація про позивача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_7 .
Суддя: Дубас Т.В