Справа № 364/1004/19
Провадження № 2/364/330/19
23.12.2019 р. Володарський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Макаренко Л. А.,
при секретарі судового засідання Кулинич Г. І.
учасники справи - не з`явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу
за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2
про розірвання шлюбу, -
До Володарського районного суду Київської області 27.08.2019 р. надійшов зазначений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому Позивач просить суд: розірвати шлюб, укладений сторонами та зареєстрований 18.11.2016 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 64.
На обґрунтування заявленої позовної вимоги Позивач у позовній заяві зазначив, що 18.11.2016 р. між ним і Відповідачем укладено шлюб; від шлюбу вони мають спільну дитину - сина ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком якої записаний Позивач, оскільки дитина була народжена в шлюбі, проте на теперішній час ним (Позивачем) подано позов про оспорення батьківства. Також Позивач зазначив, що сім`я фактично розпалася через різні погляди на життя, порядок вирішення сімейних проблем, спільного небажання відновити сімейні відносини, тож існує лише формально. Подальше спільне житія та збереження шлюбу, на думку Позивача, буде суперечити його інтересам та є недоцільним. Стверджує, що шлюбні відносини між ними фактично припинені з грудня 2016 року, саме з цього часу вони не ведуть спільного господарства.
Ухвалою суду від 04.09.2019 р. відкрито провадження в справі, визначено здійснення розгляду справи у загальному позовному провадженні, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву та призначено підготовче судове засідання на 02.10.2019 р.; ухвалою суду від 02.10.2019 р. призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні 22.10.2019 р., відкладене на 08.11.2019 р., 26.11.2019 р. та на 23.12.2019 р. за клопотаннями Відповідача через, як нею зазначено в клопотанні, хворобу дитини (а.с. 32, 50).
Крім того, суд, відкладаючи судове засідання на 23.12.2019 р., вказав Відповідачеві на необхідність надання суду доказів на підтвердження обставин, зазначених нею в згаданих клопотаннях як на причину відкладення судових засідань (а.с. 52).
У судове засідання Позивач та його представник ОСОБА_4 (ордер адвоката серії АІ № 1004836, а.с. 9-11) не з`явилися, до суду 02.10.2019 р., 09.10.2019 р. та 23.12.2019 р. представником Позивача подано заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують (а.с. 20-21, 30, 56).
Відповідач до суду вчергове не з`явилася, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлена, що підтверджена поштовим повідомленням про вручення 29.11.2019 р. особисто рекомендованого поштового відправлення (а.с. 55), відзиву із запереченнями проти позову до суду не подавала, а так само клопотань про надання строку на примирення та будь-яких інших заяв і клопотань, у тому числі про відкладення судового засідання, вимоги суду щодо надання доказів на підтвердження поважності поданих згаданих вище її клопотань про відкладення судових засідань не виконала.
За загальним правилом частини першої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому згідно з частиною четвертою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).
Суд, ознайомившись з матеріалами справи й оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, виходить з такого.
З наявних письмових матеріалів справи судом встановлено, що 18.11.2016 р. сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого повторно 18.05.2019 р. (повторно) Попаснянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, актовий запис № 64 (а.с. 4).
Під час шлюбу у сторін народилася дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено копією свідоцтва про його народження серії НОМЕР_2 , виданого повторно 27.08.2019 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 5 (а.с. 5). Як зазначено в позовній заяві, на теперішній час Позивачем подано до суду позов про оспорення цього батьківства, відомості про що перевірені судом у порядку частини п`ятої статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» і підтверджуються даними Єдиного державного реєстру судових рішень (справа № 364/1005/19, провадження № 2/364/331/19, а.с. 57-61).
З огляду на наведене та як стверджено Позивачем у позовній заяві і не спростовано Відповідачем, яка відзиву із запереченнями проти позову не подавала, сім`я розпалася, існує лише формально, оскільки шлюбні відносини між ними фактично припинені з грудня 2016 року, з цього часу вони не ведуть спільного господарства.
В Україні шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (стаття 51 Конституції України, статті 24, 56 Сімейного кодексу України).
Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті 104, частина третя статті 105, стаття 110 Сімейного кодексу України).
За статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).
Зогляду на викладене та тривалий час відсутності шлюбних відносин (з 2016 року) суд дійшов до висновку, що рішення Позивача про розлучення є виваженим і свідомим, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини Позивач наміру не має. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.
За правовим висновком Верховного Суду шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків; позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя; незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу (зокрема, постанова Верховного Суду від 08.11.2018 р. у справі № 364/433/19).
Крім того, на підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з Відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір, оскільки Позивач звільнений від сплати судового збору на підстав пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», постанови Верховного Суду від 27.06.2018 р. у справі № 572/2088/17 (а.с. 8, 15).
Відповідно до статей 24, 55, 104, 105, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 2-4, 12, 13, 247, 258, 259, 263-265, 272, 273, 280-284, 288, 289, 351, 352, 354, 355, підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ; паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий Володарським РС УДМС України в Київській області 22.12.2016 р.), зареєстрований 18.11.2016 р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 64, - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_2 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ; паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий Володарським РС УДМС України в Київській області 22.12.2016 р.), на користь держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп.
Копії заочного рішення суду надіслати сторонам.
Рішення суду після набрання законної сили надіслати до Володарського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Київської області - для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення суду може бути переглянуте Володарським районним судом Київської області за письмовою заявою Відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення цього заочного рішення; заява про перегляд заочного рішення подається в письмовій формі та повинна відповідати вимогам статті 285 ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути оскаржено Позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо протягом цього строку не було подано заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Л. А. Макаренко