Провадження № 2/359/3199/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2019 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І. В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,-

встановив :

12.12.2019 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла вище зазначена позовна заява, яка згідно протоколу розподілена на суддю Муранову-Лесів І.В., яка отримана 13.12.2019.

Вивчивши позовну заяву, приходжу до висновку, що її слід повернути за наступних підстав.

Так, 11.12.2019 до суду позивачем також було подано позовну заяву до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, яка згідно протоколу була розподілена на суддю Муранову-Лесів І.В. та отримана 12.12.2019, справа № 359/11375/19.

Ухвалою від 13.12.2019 позовну заяву (справа № 359/11375/19) на підставі заяви позивача, було повернуто.

З таких дій позивача вбачається зловживання процесуальними правами.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 2 ч. 2. ст. 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Так, частинами 1,2 ст. 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. 2. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Крім того відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадках, коли : позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Враховуючи вище викладене, а також те, що позивачем 11.12.2019 та 12.12.2019 подано позови до одного і того ж відповідача з тим самим предметом та з однакових підстав, що вважається зловживанням процесуальними правами, позовну заяву у справі № 359/11400/19 слід повернути, а також застосувати заходи процесуального примусу у виді попередження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 353-356 ЦПК України

ухвалив :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування - повернути.

Застосувати до ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКППФО НОМЕР_1 , заходи процесуального примусу у виді попередження.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, для осіб, які не були присутні при її оголошення, протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Суддя І. В. Муранова-Лесів