Справа № 525/1110/19
Провадження №2/525/325/2019

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.12.2019 року Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - судді Хоролець В.В., при секретарі Хоменко М.М., з участю позивача ОСОБА_1 , розглянувши на підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

З позову ОСОБА_1 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , про що Великобагачанським районним ДРАЦС ГТУЮ в Полтавській області видано свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 20.06.2019 року. Після її смерті відкрилася спадщина. За життя ОСОБА_2 не було складено заповіту. Однак, до теперішнього часу, зі спливом 6 місячного терміну з моменту відкриття спадщини, позивачка ОСОБА_1 не прийняла спадщину. Для отримання спадщини позивачка не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки позивачка ОСОБА_1 не мала на руках свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , яке б відповідало законодавству України.

Мати позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 80 років на окупованій території України місто Дебальцеве Донецької області на території якого станом на сьогодні жодний орган державної влади України тимчасово не працює. Тож отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_2 у відділі державної реєстрації цивільного стану не можливо, оскільки факт смерті відбувся на тимчасово окупованій території України.

Також для державної реєстрації смерті матері позивачки, яка повинна бути проведена державним органом України позивачка ОСОБА_1 звернулася до Великобагачанського районного суду Полтавської області із заявою про встановлення факту смерті в порядку ст.317 ЦПК України.

Після винесення 19.06.2019 року рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області та після набрання його законної сили позивачка ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Полтавської області Склярової Антоніни Вікторівни із заявою про прийняття спадщини і можливості оформлення спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

11 липня 2019 року позивачка отримала відмову від приватного нотаріуса Склярової А.В. у зв`язку з тим, що вона у вищезазначений законом шестимісячний термін не подала заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса. Отже, позивачка ОСОБА_1 змушена звернутися до Великобагачанського районного суду Полтавської області для подання заяви про прийняття спадщини, з метою нотаріального оформлення спадкових прав.

Посилаючись на вищевикладені обставини та на те, що нотаріус відмовив у прийнятті заяви на спадщину через пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини (а.с.а.с.2-4).

Ухвалою судді Великобагачанського районного суду від 13.09.2019 року було відкрито загальне позовне провадження у справі і призначено підготовче засідання на 27.11.2019 року (а.с.25). Даною ухвалою витребувано у приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Полтавської області Склярової А.В. відомості про те, хто прийняв спадщину (відмовився від прийняття спадщини) та про наявність/відсутність заповіту гр. ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 в Україні с. Демки Драбівського району Черкаської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на території України в м. Дебальцеве Донецької області, яка проживала на час смерті в м. Дебальцеве Донецької області( згідно рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 19.06.2019 року).

Дана інформація надійшла до суду 24.09.2019 року та приєднана до матеріалів справи.

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В. в період часу з 11 год. 22.11.2019 року по 04 грудня 2019 року перебував на лікарняному, тому процесуальний рух у справах не здійснювався (справа не розглядалася). Підготовче засідання по справі було відкладено на 19.12.2019 року.

В підготовчому засіданні 19.12.2019 року позивачка ОСОБА_1 свої позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Від відповідача у справі Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області 17.12.2019 року до суду надійшов лист про те, що даний відповідач проти задоволення позовних вимог позивача не заперечує та просить провести відповідне підготовче засідання у відсутність представника даної сільської ради (а.с.45). Тобто, відповідачем у справі по суті визнаються заявлені позовні вимоги позивача у справі.

Відповідач у справі має право визнати позов на будь-якій стадії судового процесу (п.1 ч.2 ст.49 ЦПК України). За нормою ч.1 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , вивчивши та проаналізувавши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір.

Судом встановлено, що мати позивачки по справі ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на момент смерті проживала в м. Дебальцеве Донецької області, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Великобагачанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області видане свідоцтво про смерть (а.с.5). Тобто, померла ОСОБА_2 померла на тимчасово окупованій території України.

З свідоцтва про народження вбачається, що ОСОБА_3 укладення ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (а.с.6).

З довідки, виданої відділом реєстрації актів цивільного стану Дебальцевського міського управління юстиції м. Дебальцеве Донецької області № 15/07-86 від 21.01.2005 року вбачається, що 08.01.1983 року в відділі реєстрації актів цивільного стану Дебальцевського міського управління юстиції Донецької області зареєстроване одруження громадянина ОСОБА_6 та громадянки ОСОБА_7 , про що зроблено запис акта № 4. Прізвища після реєстрації одруження: його ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , шлюб розірвано в Дебальцевському відділі РАЦС, а/з № 237 від 29.09.1986 року (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 від 19.12.2003 року, виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Дебальцевського міського управління юстиції вбачається, що між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 шлюб розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 25.09.1986 року зроблено запис за № 237. Прізвища після розірвання шлюбу йому ОСОБА_8 , їй ОСОБА_8 (а.с.8).

З свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 від 26.01.1963 року, виданого Булавинським ЗАГС м. Єнакієво Донецької області вбачається, що ОСОБА_5 , 1938 р.н. та ОСОБА_10 , 1938 р.н. зареєстрували шлюб 26.01.1963 року, про що в книзі записів актів громадського стану про одруження зроблено відповідний запис за № 4. Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище дружині « ОСОБА_11 » (а.с.9).

Відповідно до рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 19.06.2019 року вбачається, що було встановлено факт смерті громадянки України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що народилася в Україні, с. Демки Драбівського району Черкаської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на території України в місті Дебальцеве Донецької області, яка проживала на час смерті в місті Дебальцеве Донецької області, Україна, визнавши датою смерті громадянки України ОСОБА_2 15 грудня 2018 року (а.с.а.с.10-12).

З повідомлення №263/02-17 від 11.07.2019 року приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Полтавської області Склярової А.В. на ім`я ОСОБА_1 вбачається, що за даними Спадкового реєстру встановлено, що спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилася (а.с.12).

З довідки від 30.05.2019 року №1605- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована по АДРЕСА_1 , а її фактичне місце проживання с. Устивиця Великобагачанського району Полтавської області (а.с.13).

Поряд з цим вбачається, що у паспорті ОСОБА_1 мається відмітка про те, що вона з 28.05.2019 року зареєстрована на проживання в АДРЕСА_2 (а.с.а.с.14-15).

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи (ст.76 ЦПК України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст.77 ЦПК України).

Частиною 1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин 5,6 ст.81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Склярової А.В. від 24.09.2019 року №314/02-17, Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину та з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), вбачається, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у неї не заведена. Спадкова справа за даними Спадкового реєстру щодо посвідчення заповітів від імені ОСОБА_2 відсутня (а.с.а.с.34-37).

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися на момент його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України).

У відповідності до вимог ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, дружина та діти спадкодавця.

У відповідності до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 цієї статті).

Відповідно до ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч.1 ст.1297 ЦК України).

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 55 Конституції України установлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Аналогічні положення містяться у ч.1 ст.15 ЦК України та ст.4 ЦПК України.

Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Отже, з сукупності досліджених матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з тим, що мати позивача у справі ОСОБА_1 - ОСОБА_2 померла в м. Дебальцеве Донецької області, тобто на тимчасово непідконтрольній території, позивач у справі об`єктивно повинна була докладати зусиль для організації питання про отримання свідоцтва про смерть матері, для чого була змушена звертатися до Великобагачанського районного суду Полтавської області з заявою про встановлення факту смерті матері, після розгляду справи збирати інші документи, які необхідні для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері, що, в свою чергу, поряд з іншим, потребувало певного періоду часу та здійснення переїздів позивачем у справі на територію Донецької області.

Суд оцінив наявні у справі докази конкретних обставин справи та відсутність інших спадкоємців, які претендують на спадщину (що вбачається з відомостей, отриманих від приватного нотаріуса Великобагачанського нотаріального округу Склярової А.В.), право особи на спадкування за законом (при відсутності заповіту), а також враховуючи визнання відповідачем у справі заявлених позовних вимог ОСОБА_1 , що не порушує чиїх-небудь прав, свобод та інтересів та висновки Верховного Суду України, викладені при розгляді справи №6-1320цс17 від 23.08.2017 року, з огляду на положення ст.55 Конституції України приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустила встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ; при цьому, після звернення позивача до приватного нотаріуса Великобагачанського нотаріального округу Склярової А.В. з метою оформлення права на спадщину, їй було відмовлено у вчиненні відповідної нотаріальної дії.

При таких обставинах справи, коли позивач ОСОБА_1 надала належні докази того, що вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, є передбачені законом підстави для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.55 Конституції України, ст.ст.1216-1218,1261,1268-1272 ЦК України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,89,206,247,259,263-265,272-273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини задовольнити, визнавши причини пропуску строку поважними.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини до нотаріуса після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері ОСОБА_2 , останнім постійним місцем проживання якої було м. Дебальцеве Донецької області, Україна, протягом 2-х (двох) місяців з дня набрання законної сили цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду Полтавської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , паспорт серії НОМЕР_5 ; відповідач Устивицька сільська рада Великобагачанського району Полтавської області, місце знаходження с. Устивиця Великобагачанського району Полтавської області, вул. Шевченка, буд. 4, ідентифікаційний код в .

Суддя В.В.Хоролець