Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2771/18
У Х В А Л А

08.02.2019 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі: головуючого судді Леньо В.В., при секретарі Казимірська Н.В., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Закарпатгаз» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

У проваджені Виноградівського районного суду перебуває зазначена цивільна справа.

Відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід головуючого у справі судді Леньо В.В. Заява про відвід мотивовано тим, що суддя Леньо В. В. був головуючим в іншій цивільній справі № 299/3382/17 за позовом Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Закарпатгаз» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колесо», ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_1, про визнання недійсним договору дарування. Предмет позову у вказаній справі пов'язаний з предметом позову у даній цивільній справі № 299/2771/18, що розглядається.

Рішенням Виноградівського районного суду Закарпатської області від 17 січня 2019 року в цивільній справі № 299/3382/17 задоволено позов ПАТ «Закарпатгаз».

Ухваливши рішення у вищевказаній справі суддя Леньо В.В. фактично висловив свою позицію з приводу предмета позову не лише у зазначеній справі, а й у цивільній справі № 299/2771/18, що розглядається.

У звязку з цим головуючий у справі суддя Леньо В. В. не зможе об'єктивно та неупереджено розглянути і вирішити цивільну справу № 299/2771/18.

Учасники процесу в судове засідання не зявилися.

Представник позивача подав до суду клопотання про проведення підготовчого судового засідання без його участі.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не зявилися, причини неявки не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Підстави для відводу (самовідводу) передбачені ст. 36 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості та обєктивності судді.

Відповідно до ч.1 ст.40 ЦПК України Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

З матеріалів справи вбачається, що згідно протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи від 17.01.2019 року справа № 299/2771/18 замінено головуючого Кашуба А.В. на ОСОБА_3, у звязку із закінченням повноважень у судді Кашуба А.В. (119).

Доводи, викладені відповідачем ОСОБА_1 про те, що при розгляді цивільної справи № 299/3382/17 за позовом Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Закарпатгаз» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колесо», ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_1, про визнання недійсним договору дарування головуючий фактично висловився щодо предмету данного спору є підставними.

Крім того в «Основних принципах незалежності судових органів», схвалених резолюціями №40/32 та №40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року, зазначено що «Судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з яких би то не було причин».

Практика Європейського суду свідчить, що право на безсторонній суд включає як об'єктивні, так і суб'єктивні елементи (рішення у справах «П'єрсак проти Бельгії» від 1.10.1982 р.; «ОСОБА_4 проти Бельгії» від 26.10.1984р.). Об'єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду).

Другий критерій - це критерій суб'єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом, існує презумпція особистої безсторонності суддів доти, доки не доведено інше.

Неупереджений суддя складає свою думку у справі на підставі об'єктивних фактів, а не особистих почуттів та схильностей, тобто неупереджено, об'єктивно, справедливо.

Об'єктивність судді має розглядатися у двох аспектах - як внутрішній стан судді, його свобода від будь-яких схильностей, упередженостей, а також як дії судді сприймаються стороннім спостерігачем.

Поведінка судді в ході засідання та поза стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства до судочинства, сторін та їхніх представників у справах.

Під схильністю або упередженістю судді слід розуміти його схильність до однієї чи іншої сторони або до наслідку розгляду справи. Наявність чи відсутність у судді упередженості у справі вимірюється з точки зору стороннього спостерігача.

Європейський суд з прав людини ЄСПЛ у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. За суб'єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об'єктивний критерій, слід з'ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об'єктивно обґрунтованими.

Між тим, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод передбачає право кожного на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6).

На підставі наведеного, з огляду на принципові положення ст.6 Конвенціії про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на розгляд її справи неупередженим судом та з метою виключення будь-яких сумнівів щодо законності результатів розгляду справи, суд вважає за необхідне задоволити заяву про відвід головуючого у справі та передати справу для визначення нового складу суду в порядку, встановленому ст.33 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.36-40 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Леньо В.В. у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Закарпатгаз» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна задоволити.

Справу передати для визначення нового складу суду в порядку, встановленому ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_3