справа № 208/7473/18
№ провадження 2/208/1724/19
РІШЕННЯ

Іменем України

10 грудня 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

Головуючого, судді - Івченко Т.П.

За участю: секретаря судового засідання - Корнієнко К.Є.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Татарець Таїсія Костянтинівна , приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу «про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини»,-

встановив:

1.Позиція позивача.

ОСОБА_1 звернулась із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Татарець Таїсія Костянтинівна , приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу «про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини», в якому просить:

- Призначити ОСОБА_1 тримісячний строк для подання до приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу Татарець Таїсії Костянтинівні заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відраховуючи цей строк з дня набрання законної сили рішення суду.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_5 . Спадковим майном після смерті ОСОБА_5 є житловий будинок АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_5 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу. ОСОБА_5 не залишила заповіту. Позивач є єдиною спадкоємицею ОСОБА_5 за законом першої черги згідно ст.1261 ЦК України. Відповідачки ОСОБА_2 і ОСОБА_3 - її доньки та спадкоємиці ОСОБА_5 5-ї черги згідно ст. 1265 ЦК України як онуки померлої. ОСОБА_2 і ОСОБА_3 є належними відповідачками у справі за позовом, оскільки від вирішення питання про те, чи з поважної причини пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини залежить виникнення у ОСОБА_2 і у ОСОБА_3 права на спадкування після смерті ОСОБА_5 : відповідно до ч. 2 ст. 127 0 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк на прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від спадщини. З заявою позивач звернулась до приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу Татарець Т.К. лише 5 жовтня 2018 року. Приватний нотаріус Татарець Т.К. З жовтня 2017 р. надала письмові роз`яснення щодо наданої заяви про виконання нотаріальної дії (заведення спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 ), в яких зазначила, що не відкриває спадкову справу, бо пропущений шестимісячний строк на прийняття спадщини після смерті матері, тому вважаюсь такою, що не прийняла спадщину, та запропонувала в судовому порядку вирішити питання про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що пропустила строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, але з поважної причини. Після смерті матері ОСОБА_5 мала намір (і право) у любий час на свій розсуд, у тому числі наприкінці шестимісячного строку з дня відкриття спадщини, але до його спливу, тобто до 8 серпня 2018 року включно, звернутись до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини. Але в період з лютого по липень 2018 року була змушена допомагати своїй дочці - відповідачці ОСОБА_2 , яка є інвалідом 2-ї групи, страждає на спиноцеребелярну атаксію з тетрарпарезом, вираженімозочково-координаторні порушення, гіперкінетичнии синдром, порушення функції ходи вираженого ступеню тощо. ОСОБА_2 має суттєві вади у координації рухів, проблеми у пересуванні; потребує допомоги під час пересування. З 23 лютого по 5 березня 2018 року відповідачка ОСОБА_2 за станом здоров`я перебувала на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні КЗ КМР "Лікарня № 7", позивач щоденно провідувала доньку у лікарні, приносила їй їжу і ліки. Також у першій половині 2018 року ОСОБА_2 мала пройти медичну комісію у лікарнях м. Кам`янське та в обласній клінічній лікарні ім. Мечнікова для чергового переогляду медико- соціальною експертною комісією щодо підтвердження (призначення) групи інвалідності. В період з лютого по липень 2018 року позивач постійно допомагала ОСОБА_2 , відвідувати лікарів, проходити підтвердження групи інвалідності, супроводжуючи дочку у лікарнях, та не мала часу для звернення до нотаріуса. 19 вересня 2018 року відбувся черговий переогляд ОСОБА_2 МСЕК та їй була продовжена друга група інвалідності на строк до 1 вересня 2019 року. В період з середини липня по 8 серпня 2018 року, закінчивши допомагати дочці, позивач ще мала час для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, але в період з 16 липня 2018 року по 13 серпня 2018 року у мене різко погіршився здоров`я. Позивач зазначає, що страждає на гіпертонічну хворобу II гіпертензивне серце, енцефалопатію на фоні гіпертонічної хвороби. Через загострення хронічних хвороб в період з 16 липня 2018 року по 13 серпня 2018 року я дуже погано почувалася та проходила курс амбулаторного лікування в лікарський амбулаторії загальної практики - сімейної медицини № 7 КП КМР "Центрпервинної медико-санітарної допомоги № З".За станом здоров`я в липні-серпні 2018 року я не мала можливості особисто, як цього вимагає ч.2 ст.1269 ЦК України,подати заяву про прийняття спадщини; з цієї ж причини не могла направити нотаріусу заяву про прийняття спадщини поштою. ст. 1272 ЦК України за позовом строк для прийняття спадщини з визначити йому додатковий строк ,достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Та обставина, що позивач є спадкоємицею ОСОБА_5 черги за законом, підтверджується: копією свідоцтва про ОСОБА_5 ; копією свідоцтва про народження; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №1 від 12.06.2013 р., з якого вбачається, що 14.03.1981 року під час реєстрації шлюбу я змінила прізвище ОСОБА_2 па прізвище ОСОБА_1 ; копією свідоцтва про розірвання шлюбу з ОСОБА_10 ; копією свідоцтва про шлюб із ОСОБА_11 , вбачається, що 24.09.2010 р. під час реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище ОСОБА_1 на шлюбне ОСОБА_1 .

2. Позиція відповідача.

Відповідач, ОСОБА_2 визнала позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_3 визнала позовні вимоги в повному обсязі.

3. Процесуальні питання пов`язані з розглядом справи.

05.11.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Татарець Таїсія Костянтинівна , приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу «про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини».

Ухвалою Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 15 липня 2019 року було відкрито провадження та призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 30 вересня 2019 року було закрито підготовче судове засідання та призначено до розгляду по суті.

Позивач в ОСОБА_1 користуючись своїм правом подала заяву про проведення судового розгляду за своєю відсутності, не заперечуючи проти ухвалення судового рішення.

Відповідач, ОСОБА_2 користуючись своїм правом подала заяву про проведення судового розгляду за своєю відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_3 користуючись своїм правом подала заяву про проведення судового розгляду за своєю відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі.

Третя особа - Татарець Таїсія Костянтинівна , приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

4. Фактичні обставини встановлені судом.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджено копією свідоцтва про смерть виданого Заводським районним у місті Кам`янське відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, серія № НОМЕР_1 , актовий запис № 179 (а.с. 9).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до свідоцтва про народження виданого Дніпровським районним Записом актів цивільної реєстрації, актовий запис № 497, є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 29).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до витягу № 1, 14 березня 1981 року уклала шлюб з ОСОБА_10 , в Дніпровському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 183, та змінила прізвище на « ОСОБА_1 » (а.с.10).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до витягу № 1, 12 серпня 1997 року розірвала шлюб, актовий запис № 346 (а.с. 10).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 24 серпня 2010 року уклала шлюб з ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджено копією свідоцтва про шлюб виданого Заводським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, свідоцтво серія № НОМЕР_2 , актовий запис № 392, та змінила прізвище на « ОСОБА_1 » (а.с. 11) .

Спадковим майном після смерті ОСОБА_5 є житловий будинок АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_5 підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу .

ОСОБА_5 не залишила заповіту.

Позивач є єдиною спадкоємицею ОСОБА_5 за законом першої черги згідно ст.1261 ЦК України.

Відповідачка ОСОБА_2 , вона ж - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зміна прізвища відповідно до свідоцтва про шлюб виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції в Дніпропетровській області актовий запис № 524(а.с. 23), є дочкою ОСОБА_1 , що підтверджено копією свідоцтва про народження серія № НОМЕР_8 (а.с. 28).

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 - донька ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 спадкоємиці ОСОБА_5 5-ї черги згідно ст.1265 ЦК України як онуки померлої.

З заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_1 21 вереня 2018 року звернулась до приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу Татарець Таїсії Костянтинівні - та 03 жовтня 2019 року отримала відповідь, що у відповідності до Цивільного кодексу України, вона пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини, тож вважається такою, що не прийняла спадщину (а.с.8 ).

Приватний нотаріус Татарець Таїсія Костянтинівна надала письмові роз`яснення, щодо наданої заяви про виконання нотаріальної дії (заведення спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 ), в яких зазначила, що не відкриває спадкову справу, бо пропущений шестимісячний строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Позивач зазначає, що пропустила строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, але з поважної причини.

Відповідно до довідок ОСОБА_2 , є інвалідом 2-гої групи, має суттєві вади у координації рухів, проблеми у пересуванні; потребує допомоги під час пересування (а.с. 49-51. )

З 23 лютого по 5 березня 2018 року ОСОБА_2 за станом здоров`я перебувала на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні КЗ КМР "Лікарня № 7", мати перебувала разом з нею(а.с. 12-18).

В період з 16 липня 2018 року по 13 серпня 2018 року у ОСОБА_1 , що страждає на гіпертонічну хворобу II гіпертензивне серце, енцефалопатію на фоні гіпертонічної хвороби. Через загострення хронічних хвороб в період з 16 липня 2018 року по 13 серпня 2018 року проходила курс амбулаторного лікування в лікарський амбулаторії загальної практики - сімейної медицини №7КП КМР "Центрпервинної медико-санітарної допомоги № З" (а.с. 26).

Таким чином, маючи на руках хвору доньку та маючи проблеми зі здоров`ям пропустила строк на прийняття спадщини.

5. Правові норми законодавства застосовані судом.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В постанові Пленуму Верховного Суду України №7від 30.05.2008року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5.

Відповідно до ст.1272ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи зі змісту ст.1272ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

6. Висновки та мотиви прийнятого рішення.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_5 . Спадковим майном після смерті ОСОБА_5 є житловий будинок АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_5 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу. ОСОБА_5 не залишила заповіту. Позивач є єдиною спадкоємицею ОСОБА_5 за законом першої черги згідно ст.1261 ЦК України. Відповідачки ОСОБА_2 і ОСОБА_3 - її доньки та спадкоємиці ОСОБА_5 5-ї черги згідно ст. 1265 ЦК України як онуки померлої, в своїх заявах визнали позовні вимоги в повному обсязі та просили їх задовольнити. ОСОБА_2 і ОСОБА_3 є належними відповідачками у справі за позовом, оскільки від вирішення питання про те, чи з поважної причини пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини залежить виникнення у ОСОБА_2 і у ОСОБА_3 права на спадкування після смерті ОСОБА_5 : відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк на прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від спадщини, що згідно ст.ст. 1268, 1269 ЦК України для отримання спадщини спадкоємцям необхідно прийняти її протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем на день його смерті або подання заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, який не подав у встановлений строк заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що не прийняв її. Строк на прийняття спадщини може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини суди визначають: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Важливою обставиною в даній справі є правильно зібрана доказова база. Однією із обставин доказової бази є наявність спадкової справи, постанова нотаріуса про відмову у вчинені нотаріальних дій (видача свідоцтва про права власності на спадкове майно), саме з підстав пропущення строку для прийняття спадщини, поважність обставин/причин за яких позивач пропустила строк для прийняття спадщини.

Отже на підставі викладеного, суд вважає причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

7. Судові витрати.

Щодо стягнення судових витрат, судовий збір сплачений при подачі позовної заяви, а у відповідності до ст.141ЦПК України, залишити за позивачем.

Керуючись вимогами ст.ст.4, 12, 13, 76-1, 90, 92, 95, 141, 206, 223, 229, 247 ч.2, 259, 263-265, 268, 315 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Татарець Таїсія Костянтинівна , приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу «про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини» - задовольнити повністю.

Призначити ОСОБА_1 тримісячний строк для подання до приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу Татарець Таїсії Костянтинівні заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відраховуючи цей строк з дня набрання законної сили рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Дніпровського апеляційного суду.

Згідно до п.п.15.5 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, тобто через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua .

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКППП НОМЕР_5 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач 1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач 2 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_4 .

Третя особа - Татарець Таїсія Костянтинівна , приватний нотаріус Кам`янського нотаріального округу: юридична адреса реєстрації: Дніпропетровська область, місто Кам`янське, вулиця Михайла Грушевського, будинок№23.

Суддя Івченко Т. П.