16.12.2019 Справа № 696/449/19
Ухвала

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі та відмову у відкритті провадження в частині

16 грудня 2019 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі судді Шкреби В.В., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника прокурора Черкаської області (, бул. Шевченка, 286 м. Черкаси) в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (, вул. Народного Ополчення, б. 3 в м. Київ) до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (, вул. Смілянська, б. 131 в м. Черкаси), ОСОБА_1 (прож. по АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (прож. по АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (прож. по АДРЕСА_2 ) про визнання незаконними та скасування наказів, скасування записів про державну реєстрацію прав власності,

встановив :

До суду надійшов вказаний позов.

З актового запису про смерть № 05 від 12.01.2016 року вбачається, що ОСОБА_2 у віці 68 років помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку ст. 37 ЦПК України допускається, якщо на момент відкриття провадження у справі цивільна правоздатність відповідача не припинилася.

Тобто, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 37 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З наданих матеріалів вбачається, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час вирішення питання про можливість відкриття провадження по справі вже помер.

Суд зважає, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так, норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч. 6 ст. 13 Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, тим більше, що із позовної заяви вбачається, що позивач здійснював нарахування суми заборгованості по сплаті кредиту і за період після смерті позичальника.

Разом із цим суд, ураховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до відкриття провадження по справі, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення ст. 49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

Питання наявності правонаступництва у спірних матеріальних правовідносинах має вирішуватися за позовом, заявленим безпосередньо до спадкоємців цієї особи, з урахуванням положень ст. 527, 1216, 1218, 1282 ЦК України, згідно з якими боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту; спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті; спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Пунктом 32 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» судам роз`яснено, що при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати положення ст. 1282 ЦК України, за якою спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому, спадкоємці несуть зобов`язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов`язання фактично не пов`язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями.

Відповідно до ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 609 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Отже, встановлені статтею 1281 ЦК України строки це строки, у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право.

Вимога може бути пред`явлена кредитором безпосередньо спадкоємцю, а також через нотаріуса за місцем відкриття спадщини, який у строк, встановлений ст. 1281 ЦК України, приймає претензії кредиторів від спадкодавця. Даний строк не є строком, у який кредитор має звернутися до суду з позовом про стягнення боргу зі спадкоємця.

Заявлення кредитором своїх вимог до спадкоємців не безпосередньо, а через нотаріуса не суперечить приписам ч. 2, 3 ст. 1281 ЦК України. При цьому, на відміну від безпосереднього повідомлення спадкоємців кредитор, повідомляючи останніх про свої вимоги через нотаріуса, не зобов`язаний зважати на факт прийняття спадщини, оскільки нотаріус повинен прийняти відповідну заяву кредитора незалежно від того, чи прийняв спадщину хоча б один зі спадкоємців і чи встановлені спадкоємці взагалі.

З урахуванням позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14, суд вбачає підстави для часткової відмови у відкритті провадження по справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 186 ЦПК України.

В решті позовна заява та додатки до неї відповідають вимогам, встановленим статтями 175-177 ЦПК України, підстав для залишення її без руху, повернення відсутні. Справа підсудна Кам`янському районному суду Черкаської області.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Розглянувши матеріали, суд приходить до висновку, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження, так як розгляд справи стосується дослідження висновків експертиз, по даній категорії справ існує різноманітна судова практика в залежності від обставин справи, а тому в порядку частини 2 статті 274 ЦПК України даний спір не належить розглядати в порядку спрощеного провадження через його складність.

Керуючись ст.ст. 19, 187, 260, 261 ЦПК України,

постановив :

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом Заступника прокурора Черкаської області (, бул. Шевченка, 286 м. Черкаси) в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (, вул. Народного Ополчення, б. 3 в м. Київ) до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (, вул. Смілянська, б. 131 в м. Черкаси), ОСОБА_1 (прож. по АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (прож. по АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (прож. по АДРЕСА_2 ) про визнання незаконними та скасування наказів, скасування записів про державну реєстрацію прав власності в частині вимог до ОСОБА_2 (прож. по АДРЕСА_1 ).

Прийняти позовну заяву Заступника прокурора Черкаської області (, бул. Шевченка, 286 м. Черкаси) в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (, вул. Народного Ополчення, б. 3 в м. Київ) в частині вимог до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (, вул. Смілянська, б. 131 в м. Черкаси), ОСОБА_1 (прож. по АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (прож. по АДРЕСА_2 ) про визнання незаконними та скасування наказів, скасування записів про державну реєстрацію прав власності в частині вимог до

Цивільну справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання призначити на 29 січня 2020 року на 11 год. 00 хв. у приміщенні Кам`янського районного суду Черкаської області за адресою вул. Пушкіна, 45 м. Кам`янка Черкаської області, зал № 1 у відкритому судовому засіданні.

Встановити відповідачам в строк до 08 січня 2020 року, але не менше п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов та доказів до нього з обов`язковим направленням його копій учасникам справи. В цей же строк відповідачі мають право подати зустрічний позов. Роз`яснити відповідачам, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити положення ч.8 ст. 83 ЦПК України,що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Також, ч.9 ст. 83 ЦПК України передбачає, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи, а недотримання цього правила і відсутність у суду підтвердження такого надсилання має наслідком не взяття судом їх до уваги (крім випадків наявності цих доказів у іншого учасника, надмірного обсягу доказів, подання їх в електронній формі або віднесення їх до публічно доступних).

Повідомити учасників про підготовче засідання та направити їм копії ухвали. Здійснити їх виклик.

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі Судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою km.ck.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена з мотивів порушення правил підсудності та відмови у відкритті провадження до Черкаського апеляційного суду через Кам`янський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її вручення (п.п. 15.5 п.1 Розділу 13 Перехідних положень ЦПК України). В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :