справа № 361/7216/18
провадження № 2/361/1059/19
РІШЕННЯ

Іменем України

30 жовтня 2019 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Дутчака І.М.,
за участю секретарів: Срібної Ю.О., Зазимко А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому, враховуючи уточнення позовних вимог, просила визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за кожним, право власності на ј частку житлового будинку - "А-1", загальною площею 112,6 м2, житловою площею 60,2 м2, із надвірними будівлями і спорудами: сарай - "Б", сарай - "В", погріб - "Г", вбиральня - "Д", сарай - "Е", гараж - "Ж", погріб - "З", вбиральня - "І", колодязь - "К" і "К1" та огорожа - "N", що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що вона прийняла спадщину за законом після смерті своїх батьків, проте у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на вказане спадкове майно нотаріальною конторою їй відмовлено, через відсутність належним чином оформлених правовстановлюючих документів на це спірне нерухоме майно, рекомендовано звернутися до суду. У вказаній частині спадкового будинку вона постійно зареєстрована та проживає.

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви, у яких зазначали, що позов вони підтримують, просили суд розглянути справу за їхньої відсутності та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач Калинівська селищна рада Броварського району Київської області у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, у якій просила суд розглянути справу без участі їхнього представника, у вирішенні спору покладається на суд.

Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій зазначав, що проти задоволення позову з урахуванням уточнення ОСОБА_1 позовних вимог він не заперечує, просив суд розглянути справу за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

За змістом ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У ч. 3 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір позивача ОСОБА_4 , які перебували у шлюбі з 24 вересня 1961 року, що підтверджується свідоцтвами про смерть, свідоцтвом про укладення шлюбу та свідоцтвом про народження позивача. Проживали вони постійно та були зареєстрованими за адресою: АДРЕСА_1 .

Із спадкової справи № 139/2014 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та спадкової справи № 140/2014 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , заведених 26 лютого 2014 року Броварською районною державною нотаріальною конторою Київської області, видно, що 26 лютого 2014 року до цієї нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батьків та видачу свідоцтв про право на спадщину за законом звернулася дочка померлих ОСОБА_1 , позивач у даній справі, яка постійно проживала та була зареєстрованою разом із ними у спірній частині житлового будинку за зазначеною вище адресою.

Із довідки № 598 від 19 червня 2013 року, виданої Калинівською селищною радою Броварського району Київської області, вбачається, що відповідно до записів у погосподарській книзі № 10, особовий рахунок № НОМЕР_1 , власником Ѕ частки житлового будинку у АДРЕСА_1 , є ОСОБА_3 .

Із повідомлення Комунального підприємства Київської обласної ради "Лівобережне бюро технічної інвентаризації" від 26 лютого 2014 року видно, що відповідно до архівних даних право власності на Ѕ частку житлового будинку із надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності № 98 від 07 серпня 1998 року, реєстровий номер 5902222.

Згідно із договором дарування Ѕ частки житлового будинку від 07 липня 2004 року, інша Ѕ частка вказаного житлового будинку із надвірними будівлями і спорудами за зазначеною вище адресою на праві спільної часткової власності належить третій особі ОСОБА_2 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно за № 10696584 від 22 травня 2006 року.

Із цього договору дарування видно, що житловий будинок, Ѕ частка якого відчужується, побудований у 1959 році зі шлакобетону, обкладений цеглою, позначений на плані - "А-1", загальною площею 112,6 м2, у тому числі житловою площею 60,2 м2, до будинку примикають: сарай - "Б", сарай - "В", погріб - "Г", вбиральня - "Д", сарай - "Е", гараж - "Ж", погріб - "З", вбиральня - "І", колодязь - "К", колодязь - "К1" та огорожа - "N".

Відповідно до технічного паспорта на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , виготовленого 11 липня 2013 року, вбачається, що за даною адресою знаходяться: житловий будинок, позначений на плані - "А-1", загальною площею 144,8 м2, житловою площею 76,1 м2, із господарськими будівлями і спорудами: сарай - "Б", сарай - "В", погріб - "Г", вбиральня - "Д", сарай - "Е", гараж - "Ж", погріб - "З", вбиральня - "І", колодязь - "К", колодязь - "К1" та огорожа - "N".

Відповідно до цього технічного паспорта (експлікації приміщень) зазначений житловий будинок складається з двох квартир: квартири № 1 , загальною площею 49,4 м2, житловою площею 17,2 м2, та квартири № 2, загальною площею 95,4 м2, житловою площею 58,9 м2.

Із цього ж технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_1 , вбачається, що приміщення квартири № 2 цього будинку, зокрема, коридор 2-2 площею 4,5 м2, санвузол 2-3 площею 2,5 м2, кухня 2-4 площею 9,4 м2 та житлова кімната 2-5 площею 15,8 м2, всього загальною площею 32,2 м2, є самочинно збудованими.

За змістом ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

У ч. 2 ст. 376 ЦК України встановлено, що особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі на житловий будинок, інші споруди, є набуття спадкодавцем за життя цього права у встановленому законодавством України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, інші споруди, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування, оскільки згідно із вимогами ст. 1218 ЦК України до спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що станом на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавцю ОСОБА_3 належала Ѕ частку вказаного вище житлового будинку, загальною площею 112,6 м2 (144,8 м2 - 32,2 м2), із зазначеними господарськими будівлями і спорудами, тому після його смерті відкрилася спадщина на Ѕ частку житлового будинку, загальною площею 112,6 м2, у тому числі житловою площею 60,2 м2, із надвірними будівлями і спорудами, оскільки померлий ОСОБА_3 у встановленому законодавством порядку самочинно здійснені прибудови до житлового будинку не оформив та право власності на них не набув.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 згідно із ст. 1261 ЦК України є його дружина ОСОБА_4 та дочка ОСОБА_1 , які вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті чоловіка та батька відповідно, згідно із положеннями ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки вони постійно проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та від прийняття спадщини не відмовилися.

Згідно із ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Враховуючи викладене, суд вважає, що після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружина ОСОБА_4 і дочка ОСОБА_1 у рівних частках, кожна, успадкували по ј частки належної померлому ОСОБА_3 на праві власності Ѕ частки житлового будинку, загальною площею 112,6 м2, житловою площею 60,2 м2, із надвірними будівлями і спорудами.

04 грудня 2013 року після смерті матері позивача ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належну їй ј частку вказаного житлового будинку із господарськими будівлями і спорудами, що належала їй у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_3 , яку вона прийняла, проте своїх спадкових прав у зв`язку зі смертю не оформила.

Відповідно до ч. 1 ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є дочка померлої ОСОБА_1 , позивач у справі, яка прийняла спадщину після смерті своєї матері відповідно до вимог ч. 3 ст. 1268 та ч. 1 ст. 1269 ЦК України.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_4 успадкувала ј частку житлового будинку із надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , що належала померлій ОСОБА_4 після смерті чоловіка ОСОБА_3 , право власності на яку вона у зв`язку зі смертю не оформила.

Листами від 20 лютого 2016 року за вих. № 552/02-14 і № 553/02-14 Броварською районною державною нотаріальною конторою Київської області позивачу ОСОБА_1 щодо оформлення права власності на Ѕ частку житлового будинку відмовлено, оскільки спадкоємцем не надано документів, що посвідчують право власності спадкодавців на спірне нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Одним із способів захисту цивільних прав є визнання права (п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Згідно із ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

У ст. 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом, яка прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_3 та матері ОСОБА_4 по ј частки спірного спадкового житлового будинку із господарськими будівлями і спорудами, суд дійшов висновку, що позов ґрунтується на вимогах закону та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 206, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на ј частку житлового будинку, що позначений на плані - "А-1", загальною площею 112,6 м2, житловою площею 60,2 м2, із господарськими будівлями та спорудами: сарай - "Б", сарай - "В", погріб - "Г", вбиральня - "Д", сарай - "Е", гараж - "Ж", погріб - "З", вбиральня - "І", колодязь - "К", колодязь - "К1", огорожа - "N", що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на ј частку житлового будинку, що позначений на плані - "А-1", загальною площею 112,6 м2, житловою площею 60,2 м2, із господарськими будівлями та спорудами: сарай - "Б", сарай - "В", погріб - "Г", вбиральня - "Д", сарай - "Е", гараж - "Ж", погріб - "З", вбиральня - "І", колодязь - "К", колодязь - "К1", огорожа - "N", що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Дутчак І. М.