Справа № 279/631/19 Провадження № 2/279/784/19
У Х В А Л А

08 лютого 2019 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Невмержицька О.А., розглянувши в м.Коростені матеріали позовної заяви ОСОБА_1, подані представником ОСОБА_2 до відділу у Коростенському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В :

06.02.2019 року до суду з позовом звернувся ОСОБА_1 до відділу у Коростенському районі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області про визнання права власності на земельну ділянку, в якому просить визнати державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №220989 від 28.12.2009 року недійсним, визнати право власності на земельну ділянку ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 та зобовязати відповідача здійснити безоплатну видачу державного акту на право власності на земельну ділянку ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2.

У відповідності до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається із вступної частини позовної заяви - ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_2 не є сторонами у справі та жодних вимог не заявляють.

Відповідно до чинного законодавства позовна заява є процесуальним документом та має містити посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

На цій стадії цивільного процесу, позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 ЦПК України, зокрема позивачем не чітко викладено виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, вступна та резолютивна частина заяви не узгоджуються між собою, містить розбіжності та не чітко викладена.

Не зазначено ціну позову, яка визначається відповідно до вимог ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Не долучено до позову доказів щодо вартості оспорюваної земельної ділянки. В той час, як від ціни позову залежить визначення розміру судового збору, що підлягає до сплати позивачем за подання позову до суду.

Відтак позивачу необхідно надати докази про дійсну вартість спірної земельної ділянки, зазначити в позовній заяві ціну позову, яка відповідає дійсній вартості майна, усунути всі інші вказані судом недоліки та сплатити належний розмір судового збору, відповідно до заявлених вимог та ставок, визначених ст.4 Закону України Про судовий збір.

При цьому, відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» - за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при зверненні до суду в позовній заяві заявлено три вимоги (одна майнового та дві немайнового характеру), а судовий збір сплачено за одну немайнового характеру.

Разом з тим, суд вважає за необхіне звернути увагу позивача на те, що відповідно до п.7 ч.6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Отже, зважаючи на те, що позивачем не додержано вимог щодо оформлення позову, визначені недоліки є суттєвими і такими, що можуть вплинути на якість розгляду справи по суті в разі їх не усунення, суд прийшов до висновку про необхідність надання позивачу строку для приведення позову у відповідність з вимогами закону.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше пяти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу у Коростенському районі Головного управління Дежгеокадастру у Житомирській області про визнання права власності на земельну ділянку залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Невмержицька О.А.