Справа № 199/8898/18
(2/199/1602/19)
04 червня 2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська в складі головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Куземі О.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину домоволодіння в порядку спадкування, третя особа: державний нотаріус Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори Писарєва Наталія Сергіївна,-
Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача, зазначивши, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . На день її смерті залишилось спадкове майно, а саме 1/3 частина домоволодіння по АДРЕСА_1 .
Позивач є сином померлої, та одним з спадкоємців першої черги за законом. Другим спадкоємцем першої черги за законом є син померлої відповідач по справі. Позивач, у передбачений законом строк, прийняв спадщину шляхом подачі відповідної заяви до нотаріальної контори. За вищевказаною заявою було відкрито спадкову справу. 12 жовтня 2018 року позивач звернувся до Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, що залишилось після смерті матері. Однак нотаріусом було відмовлено у видачі вищезазначеного свідоцтва у зв`язку з: а) відсутністю можливості встановити коло спадкоємців, що фактично прийняли спадщину сумісною пропискою зі спадкодавцем на момент її смерті; б) відсутністю правовстановлюючого документу на житловий будинок, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12 жовтня 2018 року.
Позивач просив суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно, яке залишилось після смерті його матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1/3 частина домоволодіння АДРЕСА_1 .
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду справи був повідомлений відповідно до чинного законодавства, тому зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Третя особа в судове засідання не з`явилась, просила суд ухвалити рішення відповідно до чинного законодавства та слухати справу у її відсутність.
Суд, дослідивши докази в їх сукупності, вважає, позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно зі ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Судом встановлено, що відповідно до відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно від 09.10.2018 року ОСОБА_3 є власником 1/3 частини домоволодіння, яке розташоване за адресою АДРЕСА_1 на підставі купівлі-продажу ВАК 073573 реєстр 2783, 17.04.2003 посвідчений приватний нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_4 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , про що 03 серпня 2018 року складено відповідний актовий запис № 1478 органом державної реєстрації актів цивільного стану, що видав свідоцтво про смерть Амур-Нижньодніпровський районний у місті Дніпрі відділ державної реєстрації цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.
26.07.2018 року позивач звернувся до Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Постановою державного нотаріуса Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори Писарєвою Н.С. від 12 жовтня 2018 року, відмовлено позивачу в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину домоволодіння АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з відсутністю можливості встановити коло спадкоємців, що фактично прийняли спадщину сумісною пропискою зі спадкодавцем на момент її смерті та відсутністю правовстановлюючого документу на житловий будинок.
Згідно копії спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , відповідач із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, спільно з спадкодавцем не проживав ( згідно даних ДМС місце реєстрації спадкодавця та відповідача різні), таким чином спадщину в установленому законом порядку не прийняв.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Статтею 328 Цивільного кодексу України встановлено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до норм ч.5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно з ч.3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Виникне у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК України) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України). До складу спадщини входять всі прав та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).
За встановлених обставин, зважаючи на те, що позивач у передбаченому законом порядку прийняв спадщину, суд дійшов висновку, що в цій частині позовних вимог позов обґрунтований та підлягає задоволенню.
На підставі ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне судові витрати у вигляді судового збору стягнути з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 264-266 ЦПК України, ст.ст. 368, 1268 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину домоволодіння в порядку спадкування, - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті матері, ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/3 частину домоволодіння АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі, що складаються з судового збору в розмірі 1500,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі у тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя