ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Ухвала

Іменем України

Справа № 635/8189/18

Провадження № 22-ц/818/3373/19

27 серпня 2019 року

м. Харків

Харківський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого Сащенко І.С.

суддів Коваленко І.П., Овсяннікової А.І.

за участю секретаря - Іманвердізаде А.А.,

учасники справи:

позивач - Будянська селищна рада Харківського району Харківської області,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 27 березня 2019 року (суддя Савченко Д. М.) по справі за позовом Будянської селищної ради Харківського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення упущеної вигоди у розмірі неодержаної орендної плати, -

встановив:

У листопаді 2018 року голова Будянської селищної ради Харківського району Харківської області звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Будянської селищної ради Харківського району Харківської області безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за період з 16.01.2014 року по 01.03.2017 року в розмірі 247750,99 грн., а також судовий збір в розмірі 3716,26 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що ОСОБА_1 відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності в період з 16.01.2014 по 10.03.2017 року була власником комплексу нежитлових приміщень за адресою АДРЕСА_1 . З 10.03.2017 року, відповідно до договору поділу нерухомого майна, ОСОБА_1 залишилась власником лише частини майна. Починаючи з 16.01.2014 року та по теперішній час відповідач використовує для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель земельну ділянку, загальною площею 0,9000 га за адресою АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , яка перебуває у власності територіальної громади сел. Буди, за відсутності належним чином оформлених і зареєстрованих речових прав на землю, без внесення орендної плати, чи земельного податку.

Ухвалою суду від 27.03.2019 року затверджено мирову угоду, укладену 21.03.2018 року між Будянською селищною радою в особі представника ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Закрито провадження по справі.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду прокуратура Харківської області звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скарга мотивована неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи; порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що оскаржуваною ухвалою порушено охоронювані законом інтереси територіальної громади с. Буди, порушено принцип відплатності землекористування.

У відзиві на апеляційну скаргу Будянська селищна рада Харківського району Харківської області зазначила, що відсоткова ставка від нормативно грошової оцінки земельної ділянки, за якою розрахована сума збитку у мировій угоді, відповідає вимогам чинного Податкового Кодексу України, та ніяк не суперечить положенням ЗУ «Про оцінку землі».

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, що з`явилися, вивчивши апеляційну скаргу та матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області підлягає закриттю.

Відповідно до вимог ч.ч. 1,2 ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь - якій стадії судового процесу.

Частиною 4 ст. 207 ЦПК України передбачено, що укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди, затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Згідно з вимогами ч. 1 п. 5 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Постановляючи ухвалу про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що укладена між сторонами мирова угода вчинена в інтересах всіх сторін, не суперечить закону та не порушує права і законні інтереси інших осіб.

Судова колегія погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Встановлено, що в провадженні Харківського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа про стягненя з ОСОБА_1 на користь Будянської селищної ради Харківського району Харківської області безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за період з 16.01.2014 року по 01.03.2017 року в розмірі 247750,99 грн.

Рішенням 29 сесії 7 скликання від 07.03.2019 року Будянська селищна рада Харківського району Харківської області надала дозвіл на укладення мирової угоди у даній справі та затвердила її проект.

27.03.2019 року на адресу суду від сторін надійшла спільна заява про затвердження мирової угоди.

Ухвалою суду від 27.03.2019 року затверджено мирову угоду, укладену 21.03.2018 року між Будянською селищною радою в особі представника ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за умовами якої:

1. Сторони визнають наступні обставини:

1.1. До 10 березня 2017 року для Відповідача для обслуговування нежитлових будівель було відведена земельна ділянка з кадастровим номером НОМЕР_1 площею 0,9000 га.

1.2. Відповідач 10 березня 2017 року набув права власності на нежитлові приміщення за адресою АДРЕСА_1 , які складаються з нежитлових будівель: літ.«Ж-1» загальною площею 384,60 кв.м.; літ. «ж1-1» загальною площею 37,1 кв.м.

1.3. Позивач відповідно до рішення XXIV сесії VII скликання від 08 грудня 2017 року надав згоду на розробку технічної документації щодо поділу раніше сформованої земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 площею 0,9000 га та поклав обов`язок на Відповідача протягом шести місяців подати на затвердження селищної ради виготовлену технічну документацію.

1.4. З березня 2017 року по теперішній час нежитлові будівлі: літ.«Ж-1» загальною площею 384,60 кв.м. та літ. «ж1-1» загальною площею 37,1 кв.м зазнавали фізичного впливу явищ природного характеру та інших об`єктивних обставин, що призвело до їх фактичного руйнування.

1.5. Відповідач фактично припинив користування несформованою земельною ділянкою орієнтовною площею 0,30 га (без визначення чітких меж та без наданого кадастрового номеру).

1.6. Договір оренди земельної ділянки між Позивачем та Відповідачем не укладений.

2. Сторони беруть на себе наступні зобов`язання:

2.1. Відповідач зобов`язується:

2.1.1. сплатити грошові кошти в розмірі 30 124 (тридцять тисяч сто двадцять чотири грн. 00 коп.) в якості компенсації плати за користування земельною ділянкою за 2016-2017 роки.

2.1.2. компенсувати Позивачу 50 (п`ятдесят) відсотків суми судового збору в розмірі 1858,10 (одна тисяча вісімсот п`ятдесят вісім грн. 10 коп.).

2.1.3. В строк не пізніше 2-ох місяців з дня набрання законної сили ухвалою суду про затвердження відповідної Мирової угоди виконати дії, направлені на анулювання запису про реєстрацію речових прав щодо нежитлових будівель: літ.«Ж-1» загальною площею 384,60 кв.м.; літ. «ж1-1» загальною площею 37,1 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_3 , 1-Д та надати до Будянської селищної ради підтверджуючі документи щодо анулювання запису про реєстрацію речових прав щодо нежитлових будівель: літ.«Ж-1» загальною площею 384,60 кв.м.; літ. «ж1-1» загальною площею 37,1 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_3 ,

2.1.4. після анулювання запису про реєстрацію речових прав на нежитлові будівлі, зазначені в п. 2.1.3 цієї Угоди, відмовитися від будь-яких прав на земельну ділянку (орієнтовною площею 0,30 га), на якій вони знаходилися.

2.2. Позивач:

2.2.1. Повністю відмовляється від своїх позовних вимог щодо стягнення безпідставно набутих коштів, пов`язаних з користуванням земельною, яка розміщена за адресою: АДРЕСА_3 , на якій знаходилися нежитлові будівлі, що належали Відповідачу.

3. Сплата грошових коштів у розмірі, визначеному в підпункті 2.1.1 та 2.1.2 цієї Мирової угоди, має бути здійснена Відповідачем у термін 10 (десять) робочих днів з дня набрання законної сили ухвалою суду про затвердження відповідної Мирової угоди.

4. Дана мирова угода набирає чинності після її підписання сторонами та набрання законної сили ухвалою суду про її затвердження і діє до повного виконання.

5. Ця мирова угода може бути визнана недійсною лише з підстав і в порядку, що визначені чинним законодавством України

6. Дана мирова угода укладена в трьох примірниках, що мають однакову юридичну силу, по одному для позивача, відповідача, і один примірник для суду.

7. Сторони (їх уповноважені представники), які укладають та підписують цю мирову угоду, стверджують один одному та повідомляють усім зацікавленим у тому особам, що:

- у момент укладення та підписання цієї мирової угоди вони усвідомлювали (і усвідомлюють) значення своїх дій і могли (і можуть) керувати ними;

- розуміють природу цієї Мирової угоди, свої права та обов`язки, що витікають з неї, та погоджуються з ними;

- при укладенні цієї Мирової угоди відсутній будь-який обман чи інше приховування фактів, які б мали істотне значення та були свідомо приховані ними;

- ця Мирова угода укладається ними при здоровому розумі та ясній пам`яті;

- укладаючи цю Мирову угоду, вони діють добровільно, без будь-якого примусу, як фізичного, так і морального;

- ця Мирова угода укладається на вигідних для Сторін умовах і не є результатом впливу тяжких обставин.

Згідно з ч. 5 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є не виконуваними; або одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Зважаючи на те, що умови мирової угоди не суперечать закону та не порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є виконуваними, підстав для відмови у затвердженні мирової угоди у суду першої інстанції не було.

Орган місцевого самоврядування Будянська селищна рада Харківського району Харківської області, укладаючи мирову угоду з ОСОБА_1 діяв в межах своїх повноважень. Станом на час розгляду справи умови мирової угоди виконані сторонами.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (Korolev v. Russia (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; Menchinskaya v. Russia, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (Volovik v. Ukraine, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, Об грудня 2007 року).

Тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт З частини другої статті 129 Конституції України).

У пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України від 14 жовтня 2014 № 1697-VII «Про прокуратуру».

У частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади,- орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежним чином. У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд зобов`язаний перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Будянська селищна рада Харківського району Харківської області, в інтересах якої заступник прокурора Харківської області звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, є самостійною юридичною особою, якій належить право самостійно представляти свої інтереси в суді.

Проте, Будянська селищна рада Харківського району Харківської області апеляційну скаргу на ухвалу суду не подала, прокуратуру Харківської області на представлення в суді її інтересів не уповноважила, з умовами мирової угоди погодилася та виконала їх.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що права Будянської селищної ради Харківського району Харківської області оскаржуваною ухвалою не порушені, у зв`язку з чим у прокуратури Харківської області були відсутні правові підстави для звернення до суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області Гончаренка А.М. підлягає закриттю.

Керуючись ч.1 ст. 352, п.3 ч.1 ст. 362 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 27 березня 2019 року (суддя Савченко Д. М.) по справі за позовом Будянської селищної ради Харківського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення упущеної вигоди у розмірі неодержаної орендної плати- закрити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 29 серпня 2019 року.

Головуючий І.С. Сащенко

Судді А.І.Овсяннікова

І.П. Коваленко