Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/563/19
Провадження № 2/506/261/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.12.2019 року с.м.т. Окни

Красноокнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Чеботаренко О.Л.

за участю секретаря судового засідання Паламарчук М.О.

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Окни Одеської області цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

17 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ІНФОРМАЦІЯ_1 2019 ІНФОРМАЦІЯ_2 по справі відкрито провадження.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_2 . Після його смерті залишилась спадщина у вигляді права на земельну частку (пай), розміром 8,7 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), на території Дубівської сільської ради Красноокнянського району Одеської області, право батька на яку посвідчується сертифікатом на право на земельну частку (пай), серія ОД № НОМЕР_1 , при цьому у зазначеному сертифікаті зазначено, що його видано громадянину України члену КСП ім. Куйбишева ОСОБА_3 , ОСОБА_2 за життя заповіт не склав. Вона, як спадкоємець першої черги, у встановлений законом термін не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування сертифікату, так як її батько проживав окремо від них із мамою, а мама померла, коли їй було лише 15 років. Крім того, з березня 2004 року її було відправлено навчатися до Чорнянської спеціалізованої загальноосвітньої школи-інтернат, а на початку 2007 року, після смерті матері до Піщанської спеціалізованої загальноосвітньої школи-інтернат для дітей-сиріт, яку вона закінчила в 2008 році. А навесні 2019 року їй зателефонували із сільської ради і повідомили про існування оригіналу правовстановлюючого документу на земельну частку (пай), яка іще належить її батьку. Однак звернувшись у квітні 2019 року до Великомихайлівської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька, вона отримала відмову, в якій позивачу було роз`яснено, що їй необхідно звернутися до суду для встановлення юридичного факту, а саме належності спадкодавцю правовстановлюючого документу на земельну частку (пай), оскільки в сертифікаті на право на земельну частку (пай) прізвище її батька зазначено « ОСОБА_4 », а в інших офіційних документах « ОСОБА_5 », та для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець на момент смерті жив окремо. З метою виправлення помилки у прізвищі її батька, вона звернулась із відповідною заявою до Окнянської РДА Одеської області, як органу, що видав документ, однак їй також було відмовлено, з огляду на відсутність відповідного законодавчого врегулювання та запропоновано звернутися з вказаного питання до суду. Так як встановлення зазначеного факту має для неї юридичне значення, вона просила суд встановити факт належності правовстановлюючого документу, визнати причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважними та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька.

20 листопада 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явилася, однак від неї до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність позивача, на задоволенні позову наполягає в повному обсязі /а.с.27/. Тому розгляд справи проведено у відсутність позивача, що відповідає вимогам ст.223 ЦПК України.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність, позов визнає /а.с.30-31/. Тому судове засідання проведено у відсутність представника відповідача, що відповідає вимогам ст.223 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази, судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.10/.

25 січня 1997 року на підставі рішення Красноокнянської РДА Одеської області від 23.01.1997 року №16 видано сертифікат на право на земельну частку (пай), серія ОД №0082193, розміром 8,7 в умовних кадастрових гектарах із земель КСП ім. Куйбишева с.Ткаченка Красноокнянського району Одеської області на ім`я ОСОБА_3 , який проживає в с.Ткаченка, Красноокнянського району, Одеської області /а.с.13/.

ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьками у свідоцтві про народження зазначені: батько « ОСОБА_2 », мати « ОСОБА_6 », таким чином позивач є донькою спадкодавця ОСОБА_2 /а.с.16/ та відповідно до ст.1261 ЦК України, є спадкоємцем першої черги.

Відповідно до довідки, виданої Дубівським старостинським округом Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області, ОСОБА_2 , був зареєстрований в с.Ткаченка Окнянського району Одеської області і виписаний у зв`язку зі смертю, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час його смерті ніхто не був зареєстрований та з ним ніхто не проживав /а.с. 17/.

Позивач зверталася до Великомихайлівської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак їй повідомили про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки у правовстановлюючому документі на спадкове майно, а саме у сертифікаті на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_2 0082193 від 25.01.1997 року власником зазначений ОСОБА_3 та рекомендовано позивачу звернутися до суду /а.с.19/

Крім того, при зверненні ОСОБА_1 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька, їй повідомили, що свідоцтва про право на спадщину неможливо видати також у зв`язку з пропуском нею встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та було роз`яснено, що за рішенням суду їй може бути визначено додатковий строк для прийняття спадщини /а.с.19/.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий , неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ч.1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, та ч.4 цієї ж статті, визначено, що жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи, та відповідно до ч.3 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає відповідачем по справі Окнянську селищну раду Окнянського району Одеської області та посилається на те, що вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті свого батька ОСОБА_2 та, що, як вбачається із листа нотаріальної контори наданої позивачу на її заяву про прийняття спадщини після смерті батька, ніхто із заявою про прийняття спадщини не звертався.

Відповідно до п.2, 4 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

При цьому, в провадженні Красноокнянського районного суду Одеської області перебувала цивільна справа №506/513/18 (провадження 2/506/291/18) за позовом ОСОБА_1 до Окнянської районної державної адміністрації Одеської області, Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування, яка розглядалася головуючим по справі суддею Чеботаренко О.Л.

18.12.2018 року судом по вищезазначеній справі було винесено рішення, яким позов ОСОБА_1 було задоволено та визнано право власності ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом на земельну частку (пай), що належала ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_2 №0082337 /а.с. №506/513/18, 73-75/.

Відповідно до рішення суду від 18.12.2018 року по справі №506/513/19 та протоколу судового засідання від 18.12.2018 року, ОСОБА_1 надала суду пояснення, що обоє її батьків померли та після їх смерті залишилася спадщина у вигляді двох земельних часток (паїв), одна з яких належала матері, а інша батькові. Вони з сестрою ( ОСОБА_7 ) вирішили, що мамину земельну частку (пай) успадковує вона, а батькову сестра /а.с. №506/513/18, 71, 74/.

Пояснення ОСОБА_1 підтвердила ОСОБА_7 , яка судом була допитана в якості свідка, яка пояснила суду, що вона є рідною сестрою ОСОБА_1 . Після смерті батьків ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , вони з сестрою домовились щодо розподілу спадщини: спадщину після смерті матері приймає ОСОБА_1 , а після смерті батька вона. Тому вона не заперечувала проти задоволення позову ОСОБА_8 та визнання за її сестрою права власності на земельну частку (пай), яка залишилась після смерті матері. Також вищазазначене ОСОБА_7 зазначила у заяві від 15.08.2018 року /а.с. №506/513/18, 72, 75/.

Таким чином, як вбачається із матеріалів справи №506/513/18, (провадження 2/506/291/18), у позивача ОСОБА_1 є сестра ОСОБА_7 , батьками якої також є ОСОБА_2 та ОСОБА_6 .

Таким чином, судом встановлено, що спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 відповідно до ст.1261 ЦК України, крім позивача ОСОБА_1 , є також її сестра ОСОБА_7 .

При цьому, згідно копії паспорта ОСОБА_7 серії НОМЕР_3 від 29.01.2010 року, долученого до матеріалів справи №506/513/18, вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с. №506/513/18, 69/.

Тобто на час смерті батька ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 була неповнолітня.

При цьому, відповідно до ч.4 ст.1268 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Таким чином, належним відповідачем (заінтересованою особою) у справі, як за вимогою про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, так і за заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, є ОСОБА_7 , яка є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 , та яка вважається такою, що прийняла спадщину, відкриту після смерті батька, оскільки на момент смерті останнього була неповнолітня. При цьому відомості про її відмову від спадщини відсутні. Крім того, у суду наявна інформація про домовленість між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , тобто позивачем, щодо розподілу спадщини, відповідно до якої спадщину, відкриту після смерті батька, приймає саме ОСОБА_7 , що свідчить про її бажання прийняти спадщину.

При цьому, відповідно до п.8 Постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК ( 1618-15 ). У разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред`явлено позов, і позивач не погоджується на її заміну, суд залучає до участі в справі іншу особу як співвідповідача з власної ініціативи. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

15 грудня 2017 року набрали чинності зміни внесені, до ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.51 ЦПК України /в редакції 2017 року/, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Ч.2 ст.51 ЦПК України передбачено, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Ч.ч.1,2,5 ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні

Таким чином, виходячи із вищезазначених норм, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач не зверталася до суду з клопотанням щодо залучення до участі у справі належного відповідача ОСОБА_7 .

У зв`язку із вищезазначеним, враховуючи, що позивачем у позовній заяві зазначено неналежного відповідача, а саме орган місцевого самоврядування за місцем знаходження нерухомого майно, не зважаючи на те, що є спадкоємець, який вважається таким, що прийняв спадщину, про якого позивачу було відомо, при цьому жодних клопотань про залучення належного відповідача або залучення співвідповідача від позивача до суду не надходило, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із пред`явленням позову до неналежного відповідача.

При цьому, суд роз`яснює позивачу, що відмова у задоволенні позову про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, пред`явленого до Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області, не позбавляє права позивача звернутися із вищезазначеним позовом до спадкоємця, який прийняв спадщину (належного відповідача), а саме до ОСОБА_7 .

Керуючись ст.ст.10, 13, 51, 76-81, 259, 263-265 ЦПК України, ст.1268 ЦК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 Гулянка, Окнянського району, Одеської області, РНОКПП НОМЕР_4 ) до Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області (адреса місцезнаходження: 67900, Одеська область Окнянський район смт Окни, вул. Першотравнева, 31, ) про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю.

Відповідно до п.п.15.5) п.1 Перехідних положень ЦПК України, на рішення може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Одеської області через Красноокнянський районний суд або безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 28 грудня 2019 року.

СуддяО. Л. Чеботаренко