Справа № 645/5200/19
Провадження№ 2/645/1881/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2019 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить визнати недійним шлюб, укладений між нею та ОСОБА_3 30.06.2018 року на анексованій території України у м. Алушта Республіки Крим Алуштинським міським відділом запису актів цивільного стану Департаменту запису актів цивільного стану Міністерства юстиції Республіки Крим.

Крім того, позивач просить розстрочити сплату судового збору у зв`язку із важким матеріальним становищем.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

В порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач не зазначив реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності.

В порушення п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач не надав відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В порушення п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачена ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768,40 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового зборку за подання позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 768 грн. 40 коп.

З урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за позовну вимогу ОСОБА_1 немайнового характеру, сплаті підлягає судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 768 грн. 40 коп.

Таким чином, позивачу необхідно надати сплатити судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення клопотання позивача про розстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторін.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У відповідності із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

З огляду на зміст позовних вимог, розмір обов`язкового судового збору, який підлягає сплаті, та те, що позивачем не надано доказів щодо майнового стану, що підтверджувало неможливость сплати судового збору, суд на теперяшній час не знаходить підстав для задоволення заяви позивача про розстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п?яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, а тому її необхідно залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 136, 175, 185, 260 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя, -

ухвалив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

-зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності;

-надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

-додати до позовної заяви попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-сплатити судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. або надати документи, що підтверджують наявність підстав для звільнення від його сплати.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її після її підписання суддею 29.08.2019 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Т.В. Бабкова