ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7662/19 Справа № 201/4300/18 Суддя у 1-й інстанції - Федоріщев С. С. Суддя у 2-й інстанції - Ткаченко І. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Ткаченко І.Ю.

суддів - Деркач Н.М., Каратаєвої Л.О.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в м. Дніпро цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08 липня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08 липня 2019 року призначено по справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди проведення судово-медичної експертизи.

На вирішення експертизи поставлені такі питання:

1)Чи є в наявності порушення норм і положень нормативно-правових документів регламентуючих діяльність МСЕ під час огляду облМСЕК 5 хворих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .?

2)Чи є порушення норм і положень законодавчих актів, положень під час огляду облМСЕК № 5 хворих, перелік яких містить звіт щодо перевірки роботи МСЕ робочою групою ДОР?

3)В чому полягають порушення норм і положень, яке регламентують діяльність комісії МСЕ під час огляду хворих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .?

4)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 28 січня 2016 року щодо встановлення ОСОБА_2 45% втрати професійної працездатності, коли при обстеженні в УкрДержНДІ МСПІ з 11 листопада 2015 року по 25 листопада 2015 року інститутом було запропоновано встановлення лише 25% втрати професійної працездатності?

5)Чи можуть бути виправлення в акті огляду МСЕК № 138 від 28 січня 2016 року. зроблені в п. 31.1 та затверджені мокрою печаткою?

6)Чи порушені строки переогляду ОСОБА_2 , який надав направлення на МСЕК 05 липня 2017 року, а остаточне рішення прийнято обласною МСЕК № 5 тільки через 7 місяців 22 лютого 2018 року, після надходження направлення на МСЕК?

7)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 01 вересня 2016 року, яка оглядала достроково ОСОБА_3 , інваліда третьої групи від трудового каліцтва, без представника фонду соціального страхування?

8)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 01 вересня 2016 року, яка не розглядала питання щодо встановлення відсотків втрати працездатності по представленому направленню ЛКК ЛПЗ від 04 серпня 2016 року, в якому указаний діагноз трудового каліцтва від 28 квітня 2003 року?

9)Чи може бути одночасно дійсним два рішення щодо третьої групи інвалідності у ОСОБА_3 з зазначенням різних причин інвалідизації громадянина, а саме: «трудового каліцтва» зі строком до 01 серпня 2017 року та «поранення, контузія, захворювання, пов`язане з участю у бойових діях та перебуванні та території іншої держави з ураженням органів опори та пересування» зі строком до 01 вересня 2018 року?

10)Чи має право облМСЕК № 5 самостійно змінювати причину інвалідності у ОСОБА_3 при достроковому переогляді?

11)Чи правомірно видання членами комісії облМСЕК № 5 особі з інвалідністю двох програм реабілітації з різними заходами реабілітації та різними причинами інвалідності?

12)Чи є правомірним при первинному огляді учасника АТО ОСОБА_4 . обласною МСЕК № 5 від 07 грудня 2017 року за направленням ЛКК ЛПЗ від 20 жовтня 2017 року, де зазначено: з метою огляду «встановлення групи інвалідності» не прийняття експертного рішення?

13)Чи відповідає оформлення акта огляду МСЕК № 1591 від 07 грудня 2017 року обласною МСЕК № 5 «Інструкції щодо заповнення форми первинної облікової документації № 157/о», затвердженої наказом МОЗ України № 577 від 30 липня 2012 року?

14)Чи повинні члени МСЕК ставити підписи в кінці акту огляду МСЕК та затверджувати печаткою обласної МСЕК № 5, якщо експертне рішення не прийнято і в п. 30.4 акту відсутній запис?

15)Чи є законним експертне рішення від 19 лютого 2018 року, з урахуванням того, що акт огляду облМСЕК № 5 підписаний тільки двома членами комісії замість п`ятьох, а саме в.о. голови обласної МСЕК № 5 Савощенко Н.Д та лікарем-невропатологом обласної МСЕК №5 М`ячіною ОСОБА_5

16)Чи є таке експертне рішення від 19 лютого 2018 року дійсним?

Проведення експертизи доручено експертам Комунального закладу «Обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради (49000, м. Дніпро, пл. Соборна, 14) та попередити їх про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку і за дачу свідомо помилкового висновку (за ст.ст. 384, 385 КК України).

Зобов`язано Комунальний заклад «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради надати на вимогу експертів медико-експертні справи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 .

Провадження у справі на період проведення експертизи зупинено (том 3 а.с.130-133).

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_6 - адвокат Піддубцев В.І. зазначає, що ухвала суду 1 інстанції про призначення судово-медичної експертизи є не законною, оскільки не відповідає ст.ст. 103,105 ЦПК України, Закону України Про судову експертизу (том 3 а.с. 136-141).

У відзиві на апеляційну скаргу КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради зазначає, що ухвала суду 1 інстанції є законною, оскільки питання які поставлені на вирішення експертизи є суттєвими, а тому просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08 липня 2019 року без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін, виходячи з наступних підстав.

Призначаючи по справі судово-медичну експертизу, суд 1 інстанції зазначив, що питання які поставлені на вирішення експертизи, потребують спеціальних знань в галузі медико-соціальної експертизи, а тому призначення експертизи необхідне для правильного вирішення справи по суті.

З такими висновками суду 1 інстанції погоджується й колегія суддів.

Відповідно до ст. 81 ЦК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи ( ч.1 ст. 104 ЦПК України).

Згідно з п. 3ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виконають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно п. 1.4 Інструкції про проведення судово-медичної експертизи N 6 від 17.01.95, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. N 6 ( z0248-95 ), до компетенції судово-медичної експертизи належить: 1.4.1. Експертиза трупів у випадках насильницької смерті; 1.4.2. Експертиза трупів при підозрі застосування насилля або з інших обставин, що обумовлюють необхідність такої експертизи;1.4.3. Експертиза потерпілих, обвинувачених та інших осіб; 1.4.4. Експертиза речових доказів;1.4.5. Експертиза за матеріалами кримінальних та цивільних справ.

Відповідно до п. 2.8 Інструкції про проведення судово-медичної експертизи N 6 від 17.01.95, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. N 6 ( z0248-95 ), якщо питання, що поставлені перед експертом, виходять за межі або не входять до його компетенції, він зобов`язаний відмовитися від відповідей на них. При неможливості дати відповіді на питання (частину питання), що поставлені, або неможливості виконати всю експертизу судово-медичний експерт мотивує свою відмову і в письмовому вигляді повідомляє про це особу, яка призначила експертизу.

Враховуючи викладене, в разі відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи це призведе до порушення прав відповідача на судових захист та справедливий розгляд справи.

Зокрема, варто зазначити, що саме експертом вирішується компетентність питань, які поставлені на вирішення експертизи, а тому доводи апеляційної скарги з приводу того, що питання які поставлені на вирішення експертизи не входять до компетенції судово-медичної експертизи є необгрунтованими.

Твердження апелянта проте, що судом 1 інстанції при постановлені ухвали про призначення експертизи порушені вимоги ст.ст. 103,105 ЦПК України, Закону України Про судову експертизу є безпідставними та такими, що трактуються апелянтом на власний розсуд та задля власної вигоди, що має на меті задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не містять посилань, які б стверджували про те, що оскаржувану ухвалу суду 1-ї інстанції постановлено без додержання норм процесуального права, а тому підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: