Номер справи 623/4699/18
Номер провадження 2/623/234/2019
РІШЕННЯ

іменем України

08 лютого 2019 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Бєссонової Т.Д.

за участю секретаря Ноль С. В.

судового розпорядника ОСОБА_1

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в місті Ізюмі цивільну справу № 623/4699/18 за позовом ОСОБА_2, який мешкає за адресою: 64309, АДРЕСА_1 до ОСОБА_3, яка мешкає за адресою: 64309, АДРЕСА_1, треті особи: ОСОБА_4 (м. Ізюм, пр-т. Незалежності 36 кв. 39), ОСОБА_5 (м. Ізюм, пр-т. Незалежності 36 кв. 39), Комунальне житлове ремонтоно-експлуатаційне підприємство -1 (м. Ізюм, пр-т. Незалежності 39 кв. 1) про усунення перешкод в користуванні житловим приміщення, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в :

19.12.2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщення, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в якій зазначив, що в квартирі за № 39 в будинку № 36 по проспекту Незалежності він разом з батьками, а потім зі своєю сімєю мешкаю продовж значного часу. Згідно з рішенням виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області за № 0573про надання дозволу КДРЕП-1 на переоформлення особистого рахунку він оформив особистий рахунок на дану квартиру на його прізвище, після смерті основного квартиронаймача його матері - ОСОБА_6, яка померла 07.03.2007 року. В квартирі зареєстровані та мешкають його члени сімї: дружина ОСОБА_4, син ОСОБА_5 та зареєстрована донька ОСОБА_3 котра з 2014 року не мешкає за вищевказаною адресою. Просить суд визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою № 39 в будинку № 36 по проспекту Незалежності в м. Ізюм Харківської області.

Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Відповідач своїм правом подання до суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав, хоча позовна заява з доданими матеріалами йому була направлена на адресу місця реєстрації: м. Ізюм, пр.-т. Незалежності 36 кв. 39.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до часткового задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно до ч. 1ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою суду від 26 грудня 2018 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та надано відповідачу для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того відповідачу було надано строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до довідки про особистий рахунок виданої Комунальним житлове ремонтоно-експлуатаційним підприємством -1 квартира за адресою: м. Ізюм, пр.-т. Незалежності АДРЕСА_2 є державною власністю, члени сім'ї: ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_3.

Згідно довідки про склад сім'ї виданої Комунальним житлове ремонтоно-експлуатаційним підприємством -1 від 04.12.2018 року ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: м. Ізюм, пр.-т. Незалежності 36 кв. 39, але не мешкає. (а.с. 8)

Відповідно до акту директора КЖРЕП-1 та сусідів за адресою: м. Ізюм, пр.-т. Незалежності 36 кв. 39 ОСОБА_3 прописана з 1990 року , але не проживає з 2014 року . В даний час проживає в Росії. (а.с. 9)

Згідно із ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Частиною 3 ст.12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно ст. 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідач втратив в установленому законом порядку право користування вказаним вище жилим приміщенням так як з 2014 року по день розгляду справи у суді в квартирі не проживає.

Відповідач порушує права позивача тим, що не знявся з реєстрації як такий, що не проживає і не користується жилим приміщенням.

В зв'язку з тим, що відповідачем ОСОБА_3 не надано до суду заперечень проти позову, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими.

За таких обставин позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 7 Закону України « Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» втрата права користування житловим приміщенням є підставою для зняття особи з реєстрації місця проживання.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір в сумі 704,80 грн. залишити за позивачем відповідно до позовної заяви. Керуючись ст. ст.10, 11,12,13,19, 77,141, 258,263, 268, 273,274, 354 ЦПК України

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_1, НОМЕР_2 виданий Ізюмським МРВ УМВС України в Харківській області 10.05.2006 року, зареєстрованої за адресою: 64302, АДРЕСА_3, такою що втратила право користування жилим приміщенням у квартирі за адресою: Україна, АДРЕСА_4 (тридцять девять).

Судовий збір сплачений при пред'явленні позову в сумі 704 грн. 80 коп. залишити за позивачем ОСОБА_2 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: Т. Д. Бєссонова