УХВАЛА

"06" лютого 2019 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі: головуючого - судді Губської Я.В., при секретарі - Балан Т.А., розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_1, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ганшина Олена Юріївна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_10 про визнання угод недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Харкова знаходиться зазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 31.07.2018 р. вжито заходи забезпечення позову та до вирішення спору по суті накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, житловою площею 19,2 кв.м., загальною площею 42,9 кв.м. шляхом заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 та заборони вчиняти будь-яким особам у будь-який спосіб будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 та заборони органам та посадовим особам, які здійснюють державну реєстрацію, відчуження у будь-якій засіб квартири АДРЕСА_1, житловою площею 19,2 кв.м., загальною площею 42,9 кв.м.

Постановою Харківського апеляційного суду від 01.11.2018 ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 31.07.2018 частково скасовано, відмовлено в частині заборони вчиняти будь-яким особам у будь-який спосіб будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1.

05.02.2019 до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову, в якому просить суд зобов'язати позивачку внести на депозитний рахунок суду суму коштів у розмірі 60 000 грн. та в подальшому вносити по 10 000 грн. щомісячно до дня скасування ухвали про забезпечення позову, у випадку невнесення ОСОБА_3 вказаної суми на депозитний рахунок суду - скасувати ухвалу про забезпечення позову. В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що відповідач позбавлений можливості користуватися належним йому майном, несе збитки, позивач не має зареєстрованого місця проживання та нерухомого майна у власності, тому у відповідачів є підстави сумніватися, що позивач за своїм матеріальним станом здатна відшкодувати збитки, у разі відмови в позові.

Суд, дослідивши матеріали клопотання та справи, вважає, що клопотання про застосування зустрічного забезпечення позову, задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Так, відповідно до положень ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Обов'язок суду застосовувати зустрічне забезпечення, відповідно до частини 3 статті 154 ЦПК України, виникає за умов існування таких обставин:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов'язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2,18,154 ЦПК України, поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов'язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи своє звернення з даним клопотанням про зустрічне забезпечення позову, заявник зазначає, що придбаваючи квартиру АДРЕСА_1 у власність планував здавати її в оренду та отримувати щомісячний прибуток у розмірі 10 000 грн. щомісячно, проте позбавлений права нею користуватися. Проте, на момент придбання відповідачем ОСОБА_1 19.07.2018 вказаної квартири, в провадженні суду вже знаходилася, подана до суду 11.06.2018 позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ганшина О.Ю., приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Л.П., ОСОБА_10 про визнання угод недійсними, витребування даної квартири з чужого незаконного володіння, що є відкритою інформацією, доступною на сайті за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Крім того, на момент придбання відповідачем ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1, позивач ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована у вказаній квартирі, про що свідчить довідка, надана Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного управління ДМС України в Харківській області на запит суду 01.08.2018 та не спростовується в клопотанні про зустрічне забезпечення.(а.с. 102 т.с. 1) Відомостей про те, що на момент придбання вказаної квартири вона була вільна від прав інших осіб, на підтвердження доводів заяви представником відповідача у справі не надано.

Посилання представника відповідача на відсутність зареєстрованого місця проживання позивача суд вважає необґрунтованим, оскільки згідно опису документів, що надано до ЦНАП, суб'єктом звернення про зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_3 та ОСОБА_10 за адресою спірного майна є саме відповідач ОСОБА_1

Як вбачається з матеріалів клопотання, цивільної справи, позивач ОСОБА_3 є громадянкою України, мала на момент звернення до суду зареєстроване місце проживання у м. Харкові за адресою спірного майна, має картку платника податків. За позивачем не зареєстровано право власності на нерухоме майно в м.Харкові, проте в обґрунтування клопотання представника відповідача не надано відомостей щодо відсутності у позивача іншого рухомого майна або доходів, за рахунок якого можливо відшкодувати вірогідні збитки, яких може понести відповідач у випадку відмови у задоволенні позову.

Таким чином, на час розгляду судом заяви про зустрічне забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов'язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України.

На підставі наведеного, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання відповідача відмовити, як необґрунтоване та безпідставне.

Керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_1, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ганшина Олена Юріївна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_10 про визнання угод недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно п.п.15.5 п.15 ч.1 Розділу ХІII «Перехідні положення» ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя - Я. В. Губська