ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/960/19 Справа № 211/2076/18 Суддя у 1-й інстанції - Сарат Н.О. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2019 року м.Кривий Ріг

Справа № 211/2076/18

Дніпровський апеляційний суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Барильської А.П., Бондар Я.М.

секретар судового засідання - Євтодій К.С.

сторони:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на рішення Довгинцівського районного суду м.Кривого Рогу від 17 вересня 2018 року, яке ухвалено судом у складі судді Сарат Н.О. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 17 вересня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» (надалі - АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі»), про визнання неправомірними та скасування рішення про обчислення обсягу і вартості не облікованої електроенергії.

Позовна заява мотивована тим, що вона є співвласницею квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, в якій вона зареєстрована та фактично проживає, а також є споживачем електричної енергії за Договором про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області № 8029105 від 07.02.2007 року, укладеного з ВАТ «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» перейменовано на ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», особовий рахунок № 8029105.

07.02.2018 року контролерами ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» під час перевірки було виявлено порушення позивачем Правил користування електричною енергією, про що було складено акт Н № 134413 про порушення від 07.02.2018 року. В акті № 134413 зазначено, що споживач порушив п. 6.40 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів (водонагрівачів) до електричної мережі, що не є власністю електропередавальної організації поза розрахунковим засобом обліку з порушенням схеми обліку з метою безоблікового споживання електричною енергією, самовільне підключення виконане дротом від ввідного автомата до квартири. При включеному навантаженні 6А електроенергія споживається - водонагрівач працює, РЗО/ не враховується, імпульси на лічильнику відсутні. Порушення неможливо виявити без технічних засобів. Також в акті № 134413 зафіксовано цілісність та наявність установлених на приладі обліку електричної енергії пломб, зокрема: с 17724583.

28.02.2018 року відбулося засідання комісії Криворізьких міських електричних мереж по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, на якій було розглянуто акт № 134413, про що було складено протокол № 394 від 28.02.2018 року, який містить висновок про правомірність складення акту № 134413 та про відповідність виявленого порушення пп. 5 п. 3.1 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562.

В протоколі № 394 зазначено, що прийнято рішення розрахунок виконати у відповідальності до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, згідно з п. 3.1.5 та формулою 2.7. Обсяг недоврахованої електроенергії 38540 кВт*г, на суму 57864,46 грн. Протокол містить підпис позивача в графі про його отримання та про те, що з протоколом позивач згодна. Але позивач фактично не отримала копію протоколу, тим більше вона не розуміла про що розписується, вона вказала членам комісії, що є уродженкою Азербайджану і не розуміє чітко ні української ні російської мови, лише поверхнево, прочитати та правильно зрозуміти за що підписується вона не могла.

Згодом скориставшись допомогою знайомих позивач звернулася до відповідача із заявою про отримання копії протоколу від 27.02.2018 року після чого структурним підрозділом відповідача ОСОБА_1 була надана копія протоколу № 394 та рахунку № НОМЕР_1 від 27.02.2018 року.

Позивач не згодна з наведеним рішенням комісії оформленим протоколом № 394 від 28.02.2018 року, вважає вказане рішення безпідставним, незаконним, та таким, що не грунтується на обставинах справи, а тому просить його скасувати.

Рішенням Довгинцівського районного суду м.Кривого Рогу від 17 вересня 2018 року позовні вимоги задоволено.

Визнано неправомірним та скасовано рішення, оформлене протоколом засідання комісії Криворізьких міських електричних мереж ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 394 від 28.02.2018 року за результатами розгляду акту Н № 134413 про порушення від 07.02.2018 року, яким визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 38540кВт*год. на суму 57864, 46 грн.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» на користь держави судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.

В апеляційній скарзі відповідач АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та неврахування того, що порушення неможливо було виявити без проведення технічної перевірки. Відповідач не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо проведення розрахунку з моменту підключення водонагрівача, оскільки чинним законодавством не передбачено такого порядку та в справі навіть відсутні належні докази щодо дати приєднання водонагрівача. При цьому, зазначає, що необізнаність ОСОБА_1 про підключення поза приладом обліку не тягне за собою можливості звільнення від відповідальності за неналежне виконання укладеного між сторонами договору, зокрема пункту 2.11. Також, відповідач вказує й на те, що наявність у Акті про порушення певних описок не тягне за собою його недійсність та не може бути підставою для відмови в нарахуванні збитків по цьому Акту.

Судові витрати, понесені на подання апеляційної скарги, відповідач просить суд стягнути з позивача.

У відзиві на апеляційну скаргу, до якого додано докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, позивач ОСОБА_1, від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_4, зазначає, що оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим, в процесі розгляду справи суд не порушив норм ні матеріального, ні процесуального права, а тому рішення суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» - Зайку П.К, який підтримав доводи апеляційної скарги та наполягав на її задоволенні, представника позивача ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4, яка, заперечувала проти доводів апеляційної скарги та просила залишити її без задоволення, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 07.02.2018 року працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», було проведено перевірку за адресою: АДРЕСА_1 та виявлено наступне порушення ПКЕЕН: споживач порушив п. 6.40 ПКЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів (водонагрівачів) до електричної мережі, що не є власністю електропередавальної організації поза розрахунковим засобом обліку з порушенням схеми обліку з метою безоблікового споживання електричною енергією, самовільне підключення виконане дротом від ввідного автомата до квартири, при включеному навантаженні 6А електроенергія споживається - водонагрівач працює, РЗО не враховується, імпульси на лічильнику відсутні, порушення неможливо виявити без технічних засобів, про що майстром ОСОБА_3 та електромонтерами ОСОБА_6 і ОСОБА_7, у присутності споживача ОСОБА_1, складено Акт про порушення № 134413 (а.с. 12), який підписано споживачем без зауважень.

28.02.2018 року відбулося засідання комісії Криворізьких міських електричних мереж по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, на якій було розглянуто акт № 134413, про що було складено протокол № 394 від 28.02.2018 року, який містить висновок про правомірність складення акту № 134413 та про відповідність виявленого порушення пп. 5 п 3.1 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562.

В протоколі № 394 зазначено, що комісією прийнято рішення виконати розрахунок у відповідності до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, згідно з п. 3.1.5 та формулою 2.7. Обсяг недоврахованої електроенергії 38540 кВт*г, на суму 57864,46 грн.

Задовольняючи позовні вимоги та визнаючи неправомірним рішення, оформлене протоколом засідання комісії Криворізьких міських електричних мереж ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 394 від 28.02.2018 року за результатами розгляду акту Н № 134413 про порушення від 07.02.2018 року, суд першої інстанції виходив з того, що нарахування збитків за Актом Н № 134413 про порушення від 07.02.2018 року проведено з порушенням вимог Правил користування електричною енергією для населення та сам Акт містить суттєві недоліки, які не були усунуті комісією.

Колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваний прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня

2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до частини першої, другої, третьої та п'ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення не відповідає з огляду на наступне.

Так, за положенням ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Порушення права пов'язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб'єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (ст.ст. 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеногоправа, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).

Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - ПКЕЕН), якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі - Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі - Правила НКРЕ), споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов'язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України №562 від 04 травня 2006 року (далі - Методика).

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов"язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно із п. 42, 48 ПКЕЕН споживач зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як встановлено судом, у квартирі АДРЕСА_1 виявлено наступне порушення ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів (водонагрівачів) до електричної мережі, що не є власністю електропередавальної організації поза розрахунковим засобом обліку з порушенням схеми обліку з метою безоблікового споживання електричною енергією, самовільне підключення виконане дротом від ввідного автомата до квартири, при включеному навантаженні 6А електроенергія споживається - водонагрівач працює, РЗО не враховується, імпульси на лічильнику відсутні, порушення неможливо виявити без технічних засобів, що відповідає пункту 48 ПКЕЕН.

Акт Н №134413 від 07 лютого 2018 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Зазначення в Акті Н №134413 від 07 лютого 2018 року пункту 6.40 ПКЕЕ не тягне за собою його недійсність, оскільки акт містить докладний опис виду, обставин та суті порушення, і саме ці дані є визначальними для проведення нарахування збитків на підставі Методики, а наявна помилка щодо невірної кваліфікації цього порушення (зазначено про порушення 6.40 ПКЕЕ замість 48 ПКЕЕН) не спростовує факту порушення ПКЕЕН, який знайшов своє відображення у Акті та не тягне за собою його скасування або ж недійсність.

При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, а також споживачем ОСОБА_1, яка не внесла зауважень до цього акту (а.с. 12 - зворот), а тому він є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ у справі.

Доводи позовної заяви про те, що ОСОБА_1 не володіє українською мовою та не розуміла, що вона підписує, колегією суддів до уваги не приймаються, оскільки, по-перше, остання не була позбавлена можливості внести певні застереження до акту мовою, якою вона вільно володіє, або ж звернутися за відповідними роз'ясненнями до представників енергопостачальної організації, по-друге, 07 лютого 2007 року між сторонами у справі було укладено Договір про користування електричною енергією для побутових споживачів, який теж було складено українською мовою та підписано споживачем ОСОБА_1 без жодних зауважень (а.с. 9-11).

При цьому, при розгляді Акту Н №134413 від 07 лютого 2018 року, комісія дійшла правильного висновку, що підлягає стягненню з ОСОБА_1 сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за період з 22 вересня 2015 року (з дати останньої технічної перевірки) до 07 лютого 2018 року (момент виявлення порушення ПКЕЕН).

Так, відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики, вона застосовується в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно з підп. "а" п.3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється, зокрема, за кількістю днів, а саме, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6, якщо самовільне підключення було здійснено таким чином, що представники енергопостачальника могли виявити його при проведенні контрольного огляду засобу обліку, п. 3.1 Методики - з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази засобу обліку, порушив умови монтажу, здійснив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості, то споживачу робиться перерахунок за користування електричною енергією з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (у разі, якщо технічний огляд у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводився), але не більше ніж за три роки.

З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.

Матеріалами справи підтверджено, що 07 лютого 2018 року працівники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» склали акт серії Н № 134413 про виявлення у споживача ОСОБА_1 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити, а тому відповідно до Методики розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за три останні роки, тобто з 07.02.2015 року по 07.02.2018 року, або ж з дати останньої технічної перевірки. Оскільки, остання технічна перевірка в квартирі позивача проводились 22 вересня 2015 року, енергопостачальник правомірно визначив розрахунковим період з 22.09.2015 року по 07.02.2018 року.

Доводи позовної заяви про те, що порушення можна було виявити й під час контрольного огляду є помилковими, оскільки, згідно Акту серії Н № 134413 07 лютого 2018 року порушення виявлено за допомогою сигналізатора прихованої проводки, що могло бути виявлено лише під час технічної перевірки.

Доводи ж позивача ОСОБА_1 про те, що нарахування повинно здійснюватися з моменту придбання нею бойлеру є безпідставними, оскільки Методика не ставить розрахунковий період у залежність з часом придбання електроприладів.

Колегія суддів вважає, що обчислюючи розмір відшкодування збитків за період з 22.09.2015 року по 07.02.2018 року, комісія, у відповідності до пп. 5 п. 3.1, п. 3.2, пп. «а» п. 3.3, п. 3.5 Методики зі змінами чинними на час виникнення спірних правовідносин, вірно використала формулу 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. - потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cosц, та за формулою 2.9. Методики (у разі підключення до трьох фаз) та дорівнює 3 х І х U ном.фаз х cosц, де І - сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз - номінальна напруга, кВ; cosц - cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження,який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cosц, cosц приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. - це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

Отже, розмір збитків вірно визначено у сумі 57 864,46 грн. і доводи споживача щодо невірного застосування Методики фактично зводяться до вільного тлумачення її положень.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення комісії Криворізький міських електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оформлене протоколом № 394 від 28.02.2018 року, відповідає обставинам справи, а отже визнанню недійсним та скасуванню не підлягає.

За таких обставин рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 263 ЦПК України щодо законності й обґрунтованості, зазначені вище порушення призвели до неправильного вирішення спору, що відповідно п.2 ч.1 ст. 376 ЦПК України є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду з ухваленням нового рішення по справі про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірними та скасування рішення про обчислення обсягу і вартості не облікованої електроенергії

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позивач ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», тому,відповідно до ст. 141 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку про компенсацію за рахунок держави судових витрат АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» у розмірі 1 057,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» - задовольнити.

Рішення Довгинцівського районного суду м.Кривого Рогу від 17 вересня 2018 рокускасувати та ухвалити нове рішення.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірними та скасування рішення про обчислення обсягу і вартості не облікованої електроенергії відмовити.

Судові витрати Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» у розмірі 1 057,20 грн. компенсувати за рахунок держави.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 08 лютого 2019 року.

Головуючий:

Судді: