Справа № 454/1805/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2019 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Фарина Л. Ю. ,

за участю секретаря Кочмар Н.-Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Сокалі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: КП "Сокальжитлокомунсервіс" про відшкодування шкоди заподіяної залиттям квартири,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду із даним позовом та просить стягнути із відповідача матеріальну шкоду в сумі 41794,00грн., заподіяну внаслідок залиття квартири та судові витрати по справі.

В обгрунтування своїх вимог зазначає, що є власницею квартири АДРЕСА_1 . В жовтні 2018р. вона звернулася до КП "Сокальжитлокомунсервіс" із заявою про затоплення її квартири, після чого комісією було проведено обстеження її квартири та встановлено, що затоплення відбувається в результаті несправного сантехнічного обладнання у ванній кімнаті в квартирі АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище, співвласником якої є ОСОБА_2 .

Відповідач не усунула несправності у своїй квартирі, внаслідок чого після повторного обстеження квартири позивачки комісія встановила, що затоплення відбувається внаслідок пошкодження сантехніки (несправний сифон під душовою кабіною) в квартирі АДРЕСА_2 та попереджено її власників про відповідальність.

Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартість відновлювального ремонту у квартирі позивачки становить 38794,00грн. + 3000,00грн. (вартість звіту про розрахунок). За таких обставин та посилаючись на норми цивільного законодавства України позивач змушена звернутися до суду із даним позовом та просить стягнути із відповідачки завдану матеріальну шкоду.

У відзиві на позовну заяву ОСОБА_2 просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що акт обстеження складений КП "Сокальжитлокомунсервіс" не є допустимим доказом у справі. Згідно вимог чинного законодавства Акт комісійного обстеження квартири має бути підписаний усіма членами комісії, особи яка зазнала шкоди та особи яка заподіяла шкоду, характер та причини залиття, завдана матеріальна шкода та її орієнтована вартість, тощо. Однак незважаючи на це позивачем в акті про залиття квартири встановлено лише факт залиття її квартири та збитки внаслідок такого залиття.

В судове засідання позивач та її представник - адвокат Чернявський Р.І. не прибули, однак суду надано заяву про розгляд справи у їхній відсутності, позовні вимоги підтримують повністю, просять задоволити.

Відповідач та її представник - адвокат Даньчак В.В. в судове засідання не прибули, однак попередньо подали заяву про розгляд справи у їхній відсутності, підтримують поданий відзив.

Представник третьої особи КП "Сокальжитлокомунсервіс" в судове засідання не прибув, причини його неявки суду невідомі.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі вважає за необхідне позов задовольнити частково, виходячи із наступних підстав.

Згідно копії технічного паспорта та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

05.11.2018р. комісією КП "Сокальжитлокомунсервіс" в присутності власника проведено обстеження квартири ОСОБА_1 та встановлено, що затоплення її квартири відбувається у результаті несправного сантехнічного обладнання (душової кабіни) у ванній в квартирі АДРЕСА_2 власником якої є ОСОБА_2 , про що було складено відповідний акт.

Згідно акту від 10.09.2019р. складеного комісією КП "Сокальжитлокомунсервіс" та ОСОБА_1 проведено обстеження наслідків затоплення квартири останньої та встановлено, що у ванній кімнаті у квартирі АДРЕСА_2 ОСОБА_4 несправне сантехнічне обладнання (тече сифон під душовою кабіною) в результаті чого відбувається затоплення та попереджено про відповідальність.

11.06.2019р. на адресу ОСОБА_2 направлено вимогу щодо ліквідації аварійної ситуації інженерно-технічного обладнання у ванній кімнаті та повідомлено, про затоплення квартири поверхом нижче та про відповідальність за завдані збитки.

Згідно звіту про проведення технічного обстеження від 24.06.2019р. проведеного експертом ОСОБА_5 встановлено неможливість надійної та безпечної експлуатації квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 та рекомендовано провести капітальний ремонт складеного згідно кошторисної документації з метою встановлення вартості знищеного та пошкодженого майна.

Зведений кошторисний розрахунок вартості капітального ремонту приміщення квартири АДРЕСА_1 становить 38794,00грн. а вартість кошторисної документації становить 3000,00грн., що підтверджується наданими копіями.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, установлених договором або актом цивільного законодавства.

Частиною 2 статті 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, а також визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди , розглядаючи позови про відшкодування шкоди, прошу суд і позивачів мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Частина 2 ст. 1166 ЦК України передбачає, що вина заподіювача шкоди припускається, тобто обов`язок доведення відсутності вини покладається на нього самого, до цього часу він вважається винним; обсяг відшкодування шкоди не залежить від завдання шкоди умисно чи необережно, тобто береться до уваги тільки наявність вини, а не її форма. Тільки у випадках, встановлених законом, відповідач може бути звільнений від обов`язку відшкодовувати завдану шкоду за відсутності його вини, наприклад, в результаті непереборної сили, тобто надзвичайної і невідворотної зовнішньої події, яка повністю звільняє відповідача від відповідальності за заподіяну шкоду.

Посилання відповідача, що акт обстеження складений КП "Сокальжитлокомунсервіс" не є допустимим доказом у справі не може братися до уваги, оскільки відповідно до другого абзацу п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій - в даному випадку КП "Сокальжитлокомунсервіс". В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою, при цьому суд звертає увагу що у вказаному акті зафіксовано відомості щодо винної сторони, а після складення такого акту було направлено на адресу винної сторони вимогу із зазначенням порушень. Таким чином, факт залиття приміщення позивача внаслідок протікання саме з квартири відповідача підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами.

Згідно ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються повному розмірі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною 3 ст. 386 ЦК України визначає, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з вимогами ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З поданих суду та досліджених доказів суд може констатувати факт того, що дійсно мало місце залиття квартири ОСОБА_1 - затоплено коридор, ванна, кухня. Комісією встановлено, що затоплення відбувається внаслідок несправного сантехнічного обладнання у квартирі ОСОБА_2 та повідомлено останню про вжиття заходів та відповідальність за завдані збитки.

Суд наголошує на тій обставині, що шкода відшкодовується власникові пошкодженого майна винною особою, та приймає до уваги звіт про незалежну оцінку вартості будівельно-ремонтно (відновлюваних) робіт приміщень житлової квартири ОСОБА_1 .

Таким чином із поданих позивачем доказів та доводів встановлено достатньо підстав вважати, що залиття квартири та шкода через залиття мали місце внаслідок протиправних дій (бездіяльності) відповідача, яка проживає та зареєстрована в квартирі, що знаходиться поверхом вище, тому має відшкодовувати матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири позивачки.

Крім того відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Та згідно ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову на відповідача.

В судовому засіданні досліджено платіжне доручення за сплату судового збору № в розмірі 768,40грн., що є судовими витратами та підлягають стягненню із відповідача на користь позивача.

Однак судом не беруться до уваги судові витрати позивача, понесені із розглядом даної справи - взаємних розрахунків між адвокатом та клієнтом у сумі 5000,00грн., оскільки такі подані на адресу суду 24.12.2019р., тобто після складання короткого тексту рішення.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, 1216, 1218, 1225, 1268 ЦК України, суд,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матеріальну шкоду спричинену залиттям квартири у розмірі 41794 (сорок одна тисяча сімсот дев`яносто чотири)грн. 00коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 768 (сімсот шістдесят вісім)грн. 40коп. сплаченого судового збору.

В іншій частині позовних вимог щодо судових витрат - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб - адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Повний текст рішення складено 08.01.2020р.

Головуючий: Л. Ю. Фарина