Справа № 589/2861/17
Провадження № 2/589/84/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2019 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі: головуючого - судді Євдокімова О.П.

за участю секретаря судового засіданні Мусіхіної І.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди

ВСТАНОВИВ:

До Шосткинського міськрайонного суду звернувся позивач з зазначеним позовом. Свої вимоги мотивує тим, що 16.06.2017 року сталася пожежа за адресою смт. Вороніж, вул. АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 з вини відповідача. Внаслідок пожежі вогнем було знищено: дві господарські споруди, особисте майно та речі, 30 кролів, одне порося, шість курей, 500 кг зерна. Крім того пожежею було пошкоджено стіни гаража на S=20 м2 та дах гаражу на S=202 м2, внаслідок чого йому заподіяно матеріальну шкоду на суму 29770,56 грн, яку просить стягнути з відповідача.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі просили суд задовольнити їх мотивуючи тими ж підставами. Додатково пояснили, що відповідач без передбаченого законом дозволу, самотужки обладнав електромережею свою господарську споруду, де її і експлуатував.

Відповідач в судовому засіданні пояснив, що він має господарські споруди гараж та два сараї, до яких було з квартири проведено електромережу. Електромережу він провів самотужки, без звернення до обленерго та спеціалізованої установи для проведення електромережі. Перевірку на стан надійності експлуатації встановленої електромережі не проводив. В результаті пожежі згоріли господарські споруди позивача та сусідів.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі, зазначили що також постраждали від пожежі , але винуватець пожежі невідомий, а тому жодним належним та допустимим доказом не доведено, що саме з його вини відбулась пожежа, а тому нема жодних підстав для стягнення з нього коштів.

Свідок ОСОБА_3 пояснив, що він виїхав на місце пожежі де горіла велика кількість господарських споруд. Горіло рівнозначно. Перший ряд були гаражі, а за ними були сараї. Вогонь розвивався в правий бік по направленню вітру, якщо стояли лицем до гаражів. Найбільше постраждали господарства ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Сказати звідки поширилась пожежа він не може. До гаражу йшли електромережі і вони були повністю обгорівши. Причину загорання і місце загорання він визначити не може, це визначає інспектор який має спеціальні знання і навики для встановлення причини та місця загорання.

Свідок ОСОБА_6 , він підписав довідку згідно якої причина пожежі є порушення правил пожежної безпеки при влаштуванні та експлуатації електроустановок Бондарь. Довідка складена інспектором ОСОБА_7 на підставі акту.

Суд заслухавши учасників судового засідання, свідків, дослідивши письмові докази по справі встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної : ти. відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Як роз`яснено у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про пожежну безпеку» забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників, а в жилих будинках приватного житлового фонду та інших спорудах, на дачах і садових ділянках - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

Згідно ст. 36 Закону України «Про пожежну безпеку», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати збитки, завдані у зв`язку з порушенням ними протипожежних вимог, відповідно до чинного законодавства.

Згідно із п. 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій від 19.10.2004 р. №126, забезпечення пожежної безпеки в житлових будинках (квартирах) приватного житлового фонду та інших приватних, окремо розташованих господарських спорудах і гаражах, на територіях, а також у дачних будинках, на садових ділянках покладається на їх власників чи наймачів, якщо інше не обумовлено договором найму.

Відповідно до п.п. 42,48 «Правил користування електричною енергією для населення», затв. Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів. Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією.

Статтею 177 Житлового кодексу України передбачено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, додержувати правил пожежної безпеки.

Згідно п. 25) ч.1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту, небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

Відповідно до ч. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

У пункті 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року № 76, забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Забезпечення пожежної безпеки в інших окремо розташованих на прибудинковій території спорудах і гаражах покладається на їх власників.

Так судом встановлено що 16.06.2017 року сталася пожежа за адресою АДРЕСА_2 , про що складено акт про пожежу. В даному акті зазначено, що причиною пожежі ймовірно є порушення правил пожежної безпеки при влаштуванні та експлуатації електроустановок ОСОБА_2 . Цей акт підписаний власноручно відповідачем, але прізвище він своє зазначив як ОСОБА_2 , зауважень чи застережень від нього не надходило (а.с.5).

Згідно довідки Шосткинського міськрайонного відділу правління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумської області причиною пожежі стало порушення правил пожежної безпеки при влаштуванні та експлуатації електроустановок гр. ОСОБА_2 (а.с. 6).

З пояснень свідка ОСОБА_8 , в судовому засіданні вбачається що до господарської споруди відповідача було підведено електромережу. Відповідач самостійно провів до своєї господарської споруди електромережу.

Клопотання про допит свідка Шевчук у судовому засіданні було знято так як встановити місце знаходження вказаного свідка не представилось можливим через те, що він звільнився з роботи.

Згідно довідки Комунального підприємства «Міський ринок міста Шоетка» вартість дорослого кроля - 300 грн.( 300 гри. х 3О = 9000 грн.), порося 60 кг - 3000 грн., дорослої куриці - 100 грн. (100грн. х 6 = 600 грн.), зерно 500 кг - 2000 грн. (а.с.4).

Згідно довідки ДСУ НС Шосткинського міськрайонного відділу УДСУзНС у Сумській області внаслідок пожежі знищено 30 кролів, порося ,60 шість дорослих курей, зерно - 500 кг, дві господарчі споруди, сіни та дах гаражу, особисте майно та речі. (а.с.6)

Для відновлення пошкоджених пожежею гаражу та господарських споруд позивачем придбано: цемент на загальну суму 1527 грн., руберойд - грн., блок будівельний - 3864 грн., пиломатеріали - 4636,56 грн., профнастіл - 4675, а всього на суму 15170 грн. 56 коп.(а.с. 8-10)

Суд приймає до уваги посилання представника позивача щодо не доведення в судовому засіданні розміру заподіяної шкоди позивачу, так як дана шкода доведена довідкою та чеками щодо придбання будівельних матеріалів, разом з цим не надано жодних доказів , щодо необхідності для відновлення пошкоджених будівельних споруд зазначених матеріалів і в зазначеній кількості.

Однак не заслуговує на увагу посилання на те, що в акті про пожежу та в довідці не вірно зазначено прізвище відповідача. Так як сам відповідач не заперечував , що саме його гараж та господарські споруди знаходяться по сусідству з відповідачем, і саме його господарські споруди згоріли в зазначеній пожежі. Тому помилка в прізвищі відповідача, що має місце в акті, не спростовує фактичних обставин справи та не звільняє його від передбачених законом прав та обов`язків.

З самого акту про пожежу від 17 червня 2017 року, який підписав відповідач і жодних зауважень від нього не надійшло вбачається, що імовірна причина пожежі є порушення відповідачем правила пожежної безпеки при влаштуванні та експлуатації електроустановки.

Разом з цим жодним чином не зазначено, які саме правила пожежної безпеки порушив відповідач які потягли за собою загорання. Де саме сталось загорання .

Не надано до суду жодних експертиз, висновків , рішень компетентних органів які б беззаперечно вказували б на причину пожежі.

Жодних клопотань щодо витребування чи долучення інших доказів по справі від сторін не надходило.

Таким чином у судовому засіданні жодним чином не доведено, що внаслідок неправомірних дій саме відповідача відбулось загорання і пошкоджено майно позивача. Тобто, що між діями відповідача та заподіяної шкоди позивачеві є прямий причинний зв`язок, а тому позовні вимоги позивача не доведено в зв`язку з чим не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись т.ст.12, 13, 81, 141, 247, 258 -268 ЦПК України, ст.ст. 16, 22, 319, 322, 1166 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок пожежі

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення .

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.П.Євдокімова