Справа № 361/4889/19
Провадження № 2/361/2866/19
У Х В А Л А

20 грудня 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Сарбєй А.С., без участі сторін, розглянувши в судовому засіданні в м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

встановив:

В судове засідання, призначене на 26.11.2019р. позивач та його представник, будучи повідомленими належним чином під розписку, не з?явилися; заява про розгляд справи без їхньої участі до суду не надходила. Суд у зв?язку з першою неявкою позивача та його представника відклав засідання на 16.12.2019р., , про що позивача повідомлено, шляхом направлення на його адресу судової повістки.

В наступне судове засідання 16.12.2019р. позивач та його представник не з?явилися, заяву про розгляд справи без їхньої участі до суду не подавали, заява про відкладення судового засідання до суду також не надходила. Позивач був повідомлений належним чином, про що свідчить відстеження поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.

Судом телефонограмою повідомлено позивача про відкладення судового засідання на 20.12.2019р., проте позивач втретє до суду не з?явився, причини своєї неявки суду не повідомив.

Крім того, інформація про дати судових засідань своєчасно розміщувалась на офіційному сайті судової влади, і позивач та його представник мали крім іншого можливості на отримання інформації з даного сайту.

Також суд враховує, що виходячи з аналізу норм ЦПК, що регулюють дані питання, з принципу диспозитивності і з вимоги щодо добросовісності сторін, позивач як ініціатор провадження повинен цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання і вживати заходи для того, щоб призначене судове засідання відбулось і не було зірване через його недобросовісні дії.

Позивач не з?явився тричі підряд: 26.11.2019р., 16.12.2019р. та 20.12.2019р., тобто неявка позивача є повторною.

Позивач не повідомляв про причини неявки, і його неявка судом визнається такою, що не пов`язана з поважними причинами.

Підстави для відкладення підготовчого засідання, згідно статті 198 та ст.223 ЦПК України відсутні.

Позивач не подав заяву про розгляд справи у його відсутності або про проведення підготовчого засідання у його відсутності, тому підстав для проведення підготовчого засідання у відсутність позивача та/або його представника згідно правилам, встановленим статтею 198 та ст.223 ЦПК України , - немає.

За встановленими у ст. ст. 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі Каракуця проти України зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує строки, визначені законом для розгляду справи, враховує дію принципів диспозитивності, змагальності у цивільному судочинстві і рівності прав та обов`язків сторін, враховує недобросовісне використання позивачем його процесуальних прав та недобросовісне ставлення до виконання процесуальних обов`язків, враховує вжиті судом заходи і що вони є достатніми для забезпечення прав позивача при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

За змістом ч.1 ст.257 та ч.3 ст.223 ЦПК України - приписи даних норм процесуального закону є імперативними, тому при наявності сукупності підстав, зазначених у цих нормах (належне повідомлення позивача, повторність неявки, не повідомлення про причини неявки, відсутність заяви про розгляд справи у відсутності позивача), суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, ч.5 ст.223, ч.1 ст.198, п.1 ч.2 ст.200 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - залишити без розгляду.

Строк подання апеляційної скарги на ухвалу - 15 днів з дня її проголошення, а у разі проголошення короткої ухвали - з дня складення повної ухвали. У разі, якщо ухвалу не було вручено в день її оголошення чи складення учасник справи має право на поновлення строку оскарження, якщо апеляційну скаргу буде подано ним протягом 15 днів з дня отримання копії. Скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Броварський міськрайонний суд Київської області згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Суддя Т.В. Селезньова