Справа № 297/381/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2019 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в складіі: головуючого Фейіра О. О., з участю секретаря судового засідання Кузьма Т.В., представника позивача Коссей О .М ., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до територіальної громади с. Гать в особі Гатянської сільської ради Берегівського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Громадянин Угорщини ОСОБА_2 , мешканець АДРЕСА_1 , представником якого є ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), звернувся до Берегівського районного суду з позовною заявою до територіальної громади с. Гать в особі Гатянської сільської ради Берегівського району Закарпатської області, місце знаходження якої с. Гать, вул. Головна, 56а, Берегівського району, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та діда ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його дід ОСОБА_6 , спадкоємцем якого був батько позивача ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Він є сином померлого ОСОБА_5 та онуком померлого ОСОБА_6 . Його батько ОСОБА_5 протягом шести місяців після смерті свого батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 заяву про прияняття спадщи не подавав. З метою прийняття спадщини, 11 лютого 2019 року позивач звернувся до наторіальної контори із заявою про прийняття спащини, однак в такому йому було відмовлено, у зв"язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Смерть батька важко вплинула на нього. Згодом він не зміг звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, так як проживає в Угорській Республіці та є громадянином Угорщини , а тому і не знав про необхідність такого, так як не був обізнаний з українським законодавством. Просить суд визначити йому додатковий строк - два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, однак подав заяву про те, що просить розглянути дану справу без його участі, з участю його представника ОСОБА_4 (а. с. 37 ).

Представник позивача ОСОБА_4 в судовому засіданні позов підтримав, з підстав зазначених в позовній заяві та пояснив, що його довіритель ОСОБА_2 пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки знаходився в Угорщині і є громадянином Угорської Республіки, а тому не був обізнаний із законодавством України про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини в шестимісячний строк.

Представник відповідача - територіальної громади с. Гать в особі Гатянської сільської ради Берегівського району Закарпатської області, в судове засідання не з'явився, однак подав до суду відзив на позов, згідно якого просив в задоволенні позову відмовити, вважаючи такий необгрунтованим та таким, що не підлягає до задоволенення, оскільки причини пропуску наведені позивачем не вважає поважними (а.с. 44-46).

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши повно і всебічно обставини справи, на які сторони посилалися, як на підставу своїх вимог і заперечень, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 12 червня 2003 року (а.с. 12).

Позивачу ОСОБА_2 було відмовлено у прийнятті спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ним пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що стверджується листом приватного нотаріуса Мацоли І.В. № 12/01/16 від 11 лютого 2019 року (а.с. 13).

Згідно листа приватного нотаріуса Берегівського районного нотаріального округу Мацоли І.В. № 39/01-16 від 25 березня 2019 року, спадкові справи відносно спадкодавців ОСОБА_6 та ОСОБА_5 не заводились, інші спадкоємці із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті останніх не зверталися (а.с. 38).

Відповідно до пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» (далі - ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7) відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Суд враховує, що оскільки спадщина після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась до 01.01.2004 року, а тому вважає застосовувати норми ЦК УРСР 1963 року.

Відповідно до вимог ст. 525 ЦК УРСР ( в ред. 1963 р.) часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 ЦК УРСР.

Отже, часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 , а часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 року,

Відповідно до статті 524 ЦК УРСР ( в ред.1963 р.) спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Стаття 527 ЦК УРСР передбачає, що спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народжені після його смерті.

Згідно приписів статті 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти ( у тому числі усиновлені ), дружина і батьки ( усиновителі ) померлого.

Відповідно до статті 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Статтею 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчиненні протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_5 після смерті свого батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не прийняв спадщину у встановленому порядку.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 12 червня 2003 року (а.с. 12).

Позивач протягом визначених законодавцем 6 місяців з дня відкриття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не вступив у фактичне володіння та управління майном померлого та не подав заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців.

Частина 1 статті 550 ЦК УРСР передбачає, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 ЦК УРСР (шість місяців з дня відкриття спадщини), може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними.

Як встановлено в судовому засіданні, позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки смерть батька важко вплинула на нього, крім того позивач тривалий час проживає за кордоном, є громадянином Угорської Республіки (а.с. 5-6) та з причин юридичної необізнаності в українському законодавстві, а тому не знав визначену законом процедуру прийняття спадщини. Разом з тим, батько позивача ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після свого батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , так як не був юридично обізнаним про процедуру прийнятття спадщини.

Згідно ст. 1 Договору між Україною та Угорською Республікою про правову допомогу у цивільних справах, ратифікованою Україною, яка набула чинності 08 березня 20002 року, громадяни однієї Договірної сторони користуються на території іншої Договірної Сторони таким самим правовим захистом, як і громадяни цієї Договірної Сторони.

Приймаючи до уваги вищевказані обставини, а також те, що ОСОБА_2 після смерті свого батька ОСОБА_5 не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті останнього протягом встановленого шестимісячного строку, у зв'язку з тим, що проживає в Угорщині та є громадянином Угорської Республіки, крім того, є юридично не обізнаним з українським законодавством щодо порядку прийняття спадщини, суд вважає можливим визначити поважними причини пропуску позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини, встановленого 549 ЦК УРСР ( шість місяців з дня відкриття спадщини), та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та діда ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Разом з тим, твердження представника відповідача наведені у відзиві на позов про те, що зазначені позивачем причини пропуску шестимісячного строку для прийнття спадщини не є поважними, суд до уваги не приймає, оскільки таке спростовується вищенаведеним.

Керуючись п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування», ст.ст. 524, 525, 527, 529, 548-550 ЦК УРСР, ст. ст. 263-265, 354 ЦПК України, суд,

рішив:

Позовні вимоги задоволити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканцю АДРЕСА_1 додатковий строк - два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З повним текстом рішення сторони можуть ознайомитись 14 травня 2019 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Фейір О. О.