КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/3360/2019 Головуючий в 1 інстанції - Шевченко Т.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді доповідача - Панченка М.М.

суддів - Волошиної В.М., Слюсар Т.А.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2, на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року за заявою ОСОБА_2 про виправлення описки у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 12 травня 2015 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та розірвано шлюб, укладений між сторонами.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 08 листопада 2018 року відмовлено в задоволенні заяви позивача про виправлення описки в указаному судовому рішенні.

22 листопада 2018 року представник позивача ОСОБА_1 повторно звернулася до суду з заявою про виправлення описки в судовому рішенні, яка полягає у помилковому встановленні тієї обставини, що сторони не проживають разом з січня 2011 року. Заявник просить зазначити, що сімейні стосунки у шлюбі не склались, а починаючи з січня 2014 року не ведеться спільне господарство, сторони мають окремий бюджет, шлюб носить формальний характер. З листопада 2014 року проживають за різними адресами.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у задоволенні заяви відмовлено. При цьому, суд виходив з того, що зазначені вище обставини не є опискою в розумінні ст. 269 ЦПК України.

В поданій апеляційній скарзі заявник просить зазначену ухвалу скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та постановити нову ухвалу, якою задовольнити заяву про виправлення описки. Скаржник посилається на те, що без виправлення указаної описки позивач може втратити законне право на поділ майна, яке було спільно набуте подружжям в період з 2011 по 2014 роки.

На підставі ч. 13 ст. 7 та ст. 369 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без проведення судового засідання та повідомлення учасників процесу про розгляд справи.

Заслухавши доповідь судді Панченка М.М., з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги, з таких підстав.

Так, за змістом ч.ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Під опискою слід розуміти допущення судом помилки, зумовленої неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. Особливо це стосується резолютивної частини рішення, оскільки може ускладнити виконання судового рішення.

До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Дослідивши питання обґрунтованості апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що заявник не просить виправити помилкове написання слів, прізвищ, адрес, дат тощо, а, по суті, просить доповнити судове рішення додатковими відомостями та обставинами, які не встановлювалися судом першої інстанції.

Зокрема, заявник посилається на те, що в позовній заяві ОСОБА_2 зазначалася дата припинення фактичних шлюбних стосунків - січень 2014 року, а судом помилково зазначено «січень 2011 року», чим спотворено фактичні обставини.

Проте, указаний довід спростовується самим змістом позовної заяви, яка відповідних відомостей не містить.

В той же час, в заяві про розгляд справи за відсутності позивача /а.с. 34/ представником позивача - ОСОБА_1(яка в подальшому і звернулася до суду з заявою про виправлення описки) додатково зазначено, що подружжя припинило спільне проживання з січня 2011 року.

Саме такі обставини і були встановлені судом першої інстанції та відображені в рішенні Голосіївського районного суду м. Києва від 12 травня 2015 року.

Встановлено, що сторони не оскаржували рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в тому числі, в частині його мотивування або встановлення дійсних обставин справи.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні заяви представника позивача, оскільки виправлення описки в даному випадку призведе до зміни змісту судового рішення, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала - без змін.

Керуючись ст.ст.7, 369, 374,375 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2, залишити без задоволення, а ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: