ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі

головуючого судді Соловей Г.В.,

за участю секретаря Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастів Київської області заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

06.02.2019 року, ОСОБА_2 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 з заявою про забезпечення позову, посилаючись на те, що міжТкаленко О.М. та ЖБК «Машинобудівник» укладено договір на придбачння загальної площі житла в порядку членства в кооперативі. Після внесення коштів, між головою правління та ОСОБА_1 був складений акт на передачу житлового приміщення, за умовами якого ОСОБА_1 було передано житлове приміщення, а саме квартира АДРЕСА_1, яке він зареєстрував у встановленому законом порядку. Постановою апеляційного суду витребувано вказане нерухоме майно у ОСОБА_1 та передано на користь ЖБК «Машинобудівник». Скасовано державну реєстрацію права власності на нерухоме майно. Ухвалою Верховного суду по даній справі відкрито касаційне провадження та зупинено виконання рішення Апеляційного суду. Однак, поки було подано касаційну скаргу, було укладено договір на придбання загальної площі житла в порядку членства в кооперативі від 14.04.2017 року з іншою особою ОСОБА_3 та ЖБК «Машинобудівник». Наданий час новий власник ОСОБА_3 намагається продати квартиру № 55. Вважає, що невжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру може утруднити чи зробити в подальшому неможливим виконання рішення суду.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити.

Згідно ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів звязку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

У п. 4. Постанови № 9 Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розяснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позов, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як вбачається із заяви про вжиття заходів забезпечення позову, до неї не додані належні докази що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Твердження заявника про те, що існує можливість відчуження квартири, що може призвести до порушення його прав власності на спірне майно, суд не бере до уваги, оскільки в силу положень ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Крім того, як зазначає сам заявник, рішення Апеляційного суду, яким витребувано нерухоме майно квартиру № 55 по вул. Строкова у м. Фастів з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 та передано його на користь ЖБК «Машинобудівник» і скасовано державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за ОСОБА_1, ухвалою Верховного суду від 19.10.2018 року зупинено до закінчення касаційного провадження.

За даних обставин, суд не находить підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки заявник не навів достатніх підстав для необхідності застосування забезпечення позову, а тому вважає заяву про забезпечення позову безпідставною, необґрунтованою та передчасною та приходить до висновку про необхідність відмовити у забезпеченні позову.

Керуючись ст. 151-153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 (м. Фастів. вул. Строкова, 5/111) про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її постановлення.

Головуючий суддя Соловей Г.В.