Справа № 185/579/19
Провадження № 2/185/1769/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

29 серпня 2019 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., за участю секретаря - Данильченко Ю.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визначення частки у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, зміну черговості у спадкуванні, -

В С Т А Н О В И В :

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визначення частки у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, зміну черговості у спадкуванні, в якій просила суд встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 однією сім`єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з 23 листопада 2010 року по 24.11.2018 року, до для його смерті, понад п`ять років до часу відкриття спадщини; визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/2 її частину; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ; змінити ОСОБА_1 черговість одержання права на спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_4 з четвертої черги спадкоємців на першу чергу спадкоємців.

Ухвалою судді від 04 березня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

19 липня 2019 року позивач у підготовче судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про відкладення справи за сімейними обставинами.

У підготовче судове засідання призначене на 31 липня 2019 року позивач не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомила.

У підготовче судове засідання призначене на 29 серпня 2019 року позивач повторно не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомила.

Відповідно до ст. 196, ч. ч. 1, 2 ст. 200 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Під час постановлення такої ухвали суд має виходити із положень ч.1 ст. 257 ЦПК України, які визначають загальні підстави для залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 , яка була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи двічі поспіль, а саме 31.07.2019 року (телефонограмою) та 29.08.2019 року (судовою повісткою з повідомленням про вручення), у призначені судом засідання для розгляду справи за її позовом не з`явилася, заяви про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності не подала.

Зазначене свідчить про незаінтересованість позивача у розгляді її позову.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз викладених вище обставин неявки в судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред`явленого позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: - належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; - повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль; - ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Тобто згідно вищезазначених норм, суд зобов`язаний постановити ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності незалежно від поважності підстав неявки належно повідомленого позивача у судове засідання.

Більш того, згідно матеріалів справи, ОСОБА_1 мала представника адвоката Медведовську Л.М., а тому, враховуючи належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, представник міг прийняти участь у підготовчому судовому засіданні.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визначення частки у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, зміну черговості у спадкуванні слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 131, ст. 200, ч.5 ст. 223, п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 257, ст. ст. 260, 261, 352, 354, 355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визначення частки у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, зміну черговості у спадкуванні - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення або складення, а учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.М. Бондаренко