У Х В А Л А

Справа № 185/2309/19

Провадження № 2-зз/185/13/19

27 серпня 2019 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області

У складі головуючого судді - Шаповалової І.С. ,

за участі секретаря судового засідання Красуцького Б.В,,

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Павлограді заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення суми,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення суми.

27 серпня 2019 року до суду надійшло клопотання від відповідача ОСОБА_1 про скасування арешту, накладеного ухвалою суду від 01 квітня 2019 року.

В обґрунтування заявленого клопотання відповідач посилається на те, що відповідачі перебувають у зареєстрованому шлюбі, їх частки у майні належному їм рівні, є спільною сумісною власністю подружжя, а питання розподілу таких часток та визначення їх вартості виходить за межі розгляду поданої заяви позивачем про забезпечення позову.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Як встановлено судом і це підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення суми.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2019 року було накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_3 , ОСОБА_1 в межах суми позовних вимог, а саме: в межах 850 000 гривень.

Обставини, зазначені в заяві про скасування заходів забезпечення позову не були наведені суду при постановленні ухвали про забезпечення позову.

Оцінюючи той факт, що співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжитті цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії, суд приходить до висновку що заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2019 року, підлягають скасуванню.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Крім цього, зміст цього конвенційного положення про захист права власності розкритий у ряді Рішень Європейського Суду з прав людини. Так, у Рішенні Європейського суду від 29.11.1991 року у справі «Пайн Велів Девелопментс ЛТД» проти Ірландії» зазначається, що власники мають право претендувати щонайменше на законне сподівання на можливість користуватися своєю власністю.

Відтак суд вважає, що заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2019 року, підлягають скасуванню.

Керуючись ст. 158, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення суми - задовольнити.

Заходи забезпечення позову, ужиті ухвалою судді Павлоградського міськрайонного суду дніпропетровської області від 01 квітня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення суми, якою накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_3 , ОСОБА_1 в межах суми позовних вимог, а саме: в межах 850 000 гривень - скасувати.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.С. Шаповалова