Справа № 333/7298/19
Провадження № 2/333/3075/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Кулик В.Б., перевіривши відповідність матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

20.12.2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ЗМР про визначення додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті брата ОСОБА_2 , терміном в шість місяців з часу набрання рішення суду законної сили.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу Д-3 справу розподілено та передано в провадження судді Кулик В.Б.

Вивчивши матеріали справи, приходжу до висновку, що заяву подано без додержання вимог передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 6 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Якщо позивач не може сам надати будь-які докази, то необхідно надати суду докази стосовно намагання позивача отримати відповідні докази та звернутися до суду з відповідним клопотанням про витребування доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При неприйнятті ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та подальше оформлення права на спадщину, а також те, що спадкоємці відмовились від прийняття спадщини, як зазначив позивач у позовній заяві, то відповідачем у справі повинна виступати територіальна громада в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, яким переходить у власність спадщина визнана відумерлою в разі відсутності спадкоємців чи неприйняття ними спадщини (ст. 1277 ЦК України).

Крім того, позивач в позовній заяві зазначає, що спадкоємцями померлого першої черги є його діти, які постійно проживають у м. Самара, РФ, які не подали заяву про прийняття спадщини і не мали наміру цього робити. Також, позивач зазначила, що спадкоємцями другої черги є ще одна сестра померлого ОСОБА_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка також не подавала заяву про прийняття спадщини і не має наміру приймати спадщину. Однак, позивач у своїй позовній заяві не зазначила статус вищевказаних осіб, тобто не зазначено повного кола осіб, права та інтереси яких може стосуватися даний позов.

Також, відповідно до вимог п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження у справі за позовами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, перевіривши наявність у її матеріалах обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Однак, звертаючись до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, позивач не виклала обставин та не зазначила доказів отримання письмової відмови нотаріуса у вчиненні такої нотаріальної дії, як видача свідоцтва про право на спадщину, а лист роз`яснення з формальною пропозицією захисту своїх інтересів у судовому порядку не можна розцінювати як письмову відмову нотаріуса у вчиненні такої нотаріальної дії.

Крім того в позові не зазначені поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини та докази, які підтверджують поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Також відсутні докази родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_2 , оскільки в долучених документах до позовної заяви по різному зазначено прізвище дівоче позивача, відповідно до свідоцтва про народження на російській мові прізвище позивача зазначено « ОСОБА_4 », прізвище її батьків зазначено як матері « ОСОБА_4 », батька « ОСОБА_4 », в свідоцтві про укладення шлюбу прізвище позивача зазначено на російській мові « ОСОБА_5 ». При цьому, відповідно до ксерокопії паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 прізвище померлого зазначено як « ОСОБА_6 ».

Також, позивачем не надано доказів родинних стосунків між нею та померлим (свідоцтво про народження ОСОБА_2 та ін.).

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 до ЗМР про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя В.Б. Кулик