головуючий у суді І інстанції Остапчук Т.В.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

27 грудня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 липня 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Кабінету міністрів України, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 24 липня 2019 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 липня 2019 року та направити справу на новий розгляд у повному об`ємі позовних вимог.

Разом з цим, заявник просить, звільнити його від сплати судового збору та поновити строк пропущений строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору, заявник посилається на те, що він є одинокою людиною, проживає один, його дохід на місяць складає 1 173 грн., що значно менше встановленого законом прожиткового мінімуму в місяць на дорослу людину. Зі свого місячного доходу він ще має сплачувати за житлово-комунальні послуги, купувати ліки та продукти харчування. Тому у заявника немає можлива ті сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги навіть мінімальної ставки судового збору.

На підтвердження цих обставин, заявник додає довідку про те, що ОСОБА_1 знаходиться на обліку в Управлінні праці та соціального захисту населення Московської РДА міста Харкова та отримує державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям, а також, довідку з Житлового кооперативу «Лопань» про те, що ОСОБА_1 проживає і прописаний один у квартирі АДРЕСА_1 .

Підстави відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати встановленні статтею 136 ЦПК України.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» (надалі по тексту - Закон України).

Зі змісту статті 8 Закону України передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом, а не обов`язком суду.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

На підставі викладеного, враховуючи докази надані заявником, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що вступну та резолютивну частину оскаржуваного рішення було оголошено у судовому засіданні 24 липня 2019 року за відсутності позивача.

Повний текст оскаржуваного рішення складено 01 серпня 2019 року.

Останнім днем для подачі апеляційної скарги, у розумінні частини 1 статті 354 ЦПК України, було 01 вересня 2019 року.

Апеляційну скаргу подано через засоби поштового зв`язку 17 вересня 2019 року.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Згідно із частиною 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, заявник посилається на те, що копію повного тексту рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 липня 2019 року він отримав 26 серпня 2019 року.

Однак, доказів зазначеного заявник не додає, тому суд позбавлений можливості визначити дату отримання копії повного тексту оскаржуваного рішення для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на підставі пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України.

Таким чином, для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження заявнику необхідно надати докази отримання копії повного тексту оскаржуваного рішення 26 серпня 2019 року.

Належним доказом цієї обставини є рекомендоване повідомлення (копія рекомендованого повідомлення) про вручення потового відправлення, або конверт (копія конверта) з нанесеним на нього трек-номером поштового відправлення у якому надсилалась копія оскаржуваного рішення.

Враховуючи викладене, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначені заявником, не є поважними, апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі.

Крім цього, апеляційна скарга не відповідає вимозі пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України, згідно з яким, до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись статтями 185, 354, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду міста Києва від 26 липня 2019 року на підставі пункту 2 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 26 липня 2019 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних недоліків.

Не усунення недоліків щодо наведення підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

З повним текстом судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою http://reyestr.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мостова Г.І.