Справа № 357/5541/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 міста Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Державний нотаріус Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Київської області Головного Територіального управління юстиції у Київській області Руденко Надія Петрівна про продовження строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із будинку та земельної ділянки, що розташовані а адресою: с. Пилипча, Білоцерківського району Київської області. При житті батьком було складено заповіт на ім`я сина позивача - ОСОБА_4 , однак, 08.05.2019 року позивачу стало відомо, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 16.07.2018 року, заповіт було визнано недійсним. Позивач є спадкоємцем за законом першої черги, однак прийняти спадщину він не може, оскільки вчасно не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив суд надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання позивач та його представник не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, позивач подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи за їх відсутності, позов підтримав в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Третя особа в судове засідання свого представника не направила, про місце та час розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності її представника, при розгляді справи покладалась на розсуд суду.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Останній є батьком позивача ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_2 .

Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 та інше майно, що вбачається з копії спадкової справи за №43/2011 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

16 вересня 2010 року ОСОБА_3 залишив заповіт посвідчений секретарем Пилипчанської сільської ради Білоцерківського району Київської області Орленко І.А., за змістом якого спадкодавець зробив таке розпорядження: все належне йому майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті та на що він за законом матиме право, в тому числі земельну ділянку частку (пай) заповів своєму онукові - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16 липня 2018 року у справі №357/1158/17 задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа Білоцерківська районна державна нотаріальна контора, та судом вирішено визнати недійсним заповіт складений ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 , посвідченого секретарем Пилипчанської сільської ради Білоцерківського району Київської області 16.09.2010 року Орленко І.А. та зареєстрованого в реєстрі за №58.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкоємцями першої черги після померлого ОСОБА_1 є його сини ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Державний нотаріус Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Київської області Руденко Н.П. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після померлого ОСОБА_3 , оскільки спадщину у встановлений строк спадкоємець не прийняв, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №836/02-31 від 08.05.2019 року.

Крім того, з копії спадкової справи № 43/2011 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведена за заявою іншого спадкоємця - ОСОБА_4 .

Судом встановлено, що причиною пропуску встановленого терміну для прийняття спадщини є те, що позивач вважав, що спадкоємцем згідно заповіту є його син ОСОБА_4 , про визнання заповіту недійсним дізнався лише в травні 2019 року, про що свідчить заява про видачу копії рішення від 13.05.2019 року.

Отже, судом встановлено, що позивач пропустив визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 з поважної причини.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи, що позивач є спадкоємцем за за законом першої черги, заперечень проти прийняття ним спадщини відповідач ОСОБА_2 не надав, а також поважність причин, які перешкоджали позивачу подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 2, 3, 4, 12, 13, 81, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (паспорт серії НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель