УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 761/15392/19

провадження № 61-22023ск19

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Стрільчука В. А., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне підприємство «Під-ключ», Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельна компанія «Мрія», Публічне акціонерне товариство «Артем-Банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Зебілліон», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна,

розглянувши касаційну скаргу адвоката Литвинова Олексія Ренальдовича та ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне підприємство «Під-ключ», Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельна компанія «Мрія», Публічне акціонерне товариство «Артем-Банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Зебілліон», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна,про визнання реєстрації права власності та правочинів недійсними і витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Приватного підприємства «Під-ключ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Під-ключ», Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергія», Міністерство юстиції України, Державне підприємство «Національні інформаційні системи», Комунальне підприємство «Житомирбудзамовник», Житомирська міська рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євген Вікторович, Публічне акціонерне товариство «Артем-Банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Нерухомість-Інвест», Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельна компанія «Мрія», Товариство з обмеженою відповідальністю «Зебілліон», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Григорчук Олександр Павлович, про визнання недійсною та скасування державної реєстрації, визнання правочинів недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння повернено заявнику.

Не погоджуючись із ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року, ОСОБА_2 оскаржила її у апеляційному порядку.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року - без змін.

Не погоджуючись із ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року та постановою Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року, адвокат Литвинов О. Р. та ОСОБА_2, подали до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просять скасувати зазначені ухвалу та постанову і ухвалити нове судове рішення.

Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження суд дійшов наступних висновків.

З аналізу статті 389 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України убачається, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Касаційну скаргу заявники обґрунтовують тим, що судами першої та апеляційної інстанцій порушено норми процесуального права. Вважають, що строк на подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 пропущено з поважних причин, тому підстави для її повернення відсутні.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до змісту пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною п`ятою статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень убачається, що скарга заявників є необґрунтованою і наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності зазначених судових рішень.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, Шевченківський районний суд м. Києва, з висновками якого погодився і Київський апеляційний суд, виходив із того, що зустрічна позовна заява подана поза межами строку, визначеного процесуальним законом, та причини пропуску такого строку не є поважними.

Судами попередніх інстанцій за матеріалами справи установлено, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 травня 2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання та визначено, що строк для подання письмового відзиву на позовну заяву складає 15 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Судами установлено, що 29 травня 2019 року ОСОБА_2 ознайомилася з матеріалами справи, а 30 травня 2019 року отримала копію ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 17 травня 2019 року.

14 серпня 2019 року ОСОБА_2 подала до Шевченківського районного суду м. Києва зустрічну позовну заяву.

Відповідно до частини першої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Частиною третьою статті 194 ЦПК України установлено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно із частиною першою статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Касаційний суд зауважує, що безпідставне поновлення строку може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Встановивши, що ОСОБА_2 подала зустрічну позовну заяву поза межами встановленого процесуальним законом строку і мотивованих посилань для поновлення такого строку заявник не навела, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про повернення зустрічної позовної заяви особі, яка її подала, правильно застосувавши положення статті 194 ЦПК України.

Виходячи зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень, касаційна скарга адвоката Литвинова О. Р. та ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року є необґрунтованою, правильне застосовування норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх тлумачення, а наведені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність судових рішень.

Оскільки оскаржувані судові рішення суду є законними і обґрунтованими, ухваленими із додержанням норм процесуального права й підстави для їх скасування відсутні, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката Литвинова О. Р. та ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року колегія суддів відмовляє.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката Литвинова Олексія Ренальдовича та ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне підприємство «Під-ключ», Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельна компанія «Мрія», Публічне акціонерне товариство «Артем-Банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Зебілліон», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна, про визнання реєстрації права власності та правочинів недійсними і витребування майна з чужого незаконного володіння.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити адвокату Литвинову Олексію Ренальдовичу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук

М. Ю.Тітов