Постанова

Іменем України

20 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 554/9928/17

провадження № 61-7136св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Журавель В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - Перший заступник керівника Полтавської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

треті особа: Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно виконавчого комітету Полтавської міської ради,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Першого заступника прокурора Полтавської області на ухвалу Октябрського районного суду міста Полтави від 10 січня 2019 року у складі судді Андрієнко Г. В. та постанову Полтавського апеляційного суду від 13 березня 2019 року у складі колегії суддів: Кузнєцової О. Ю., Бондаревської С. М., Кривчун Т. О.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2017 року Перший заступник керівника Полтавської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просив: витребувати з володіння відповідача земельну ділянку площею 1000 кв. м із кадастровим номером :15:017:0029, розташовану на АДРЕСА_1 , вартістю 109 877 грн; визначити порядок виконання судового рішення, вказавши, що воно є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на вказану земельну ділянку; стягнути з відповідача на користь прокуратури Полтавської області понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 8 538,16 грн.

На обґрунтування своїх вимог вказував, що рішенням виконавчого комітету Октябрської районної у м. Полтаві ради від 24 березня 2009 року № 129 затверджено проект відведення та передано у власність ОСОБА_2 зі складу земель житлової та громадської забудови міста спірну земельну ділянку з подальшим отриманням державного акту на право власності на неї серії ЯИ НОМЕР_1 від 20 травня 2009 року. Відповідне рішення виконкому Октябрської у м. Полтаві ради було скасоване рішенням апеляційного суду Полтавської області від 02 жовтня 2017 року, яке набрало законної сили.

У подальшому вказана земельна ділянка вибула у власність ОСОБА_1 .

Вважає, що наявні підстави для витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, оскільки наявне порушення інтересів держави, які, в цьому випадку, полягають в забезпеченні реалізації права територіальної громади на володіння, користування та розпорядження землями комунальної власності.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави від 10 січня 2019 року, залишеною без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 13 березня 2019 року, клопотання Полтавської міської ради про залишення позову без розгляду задоволено.

Позов Першого заступника керівника Полтавської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської міської ради залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції, з якою погодився й апеляційний суд, мотивована тим, що прокурор підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі Полтавської міської ради не навів, належних та допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог, суду не надав, а Полтавська міська рада звернулась з клопотанням, в якомузаперечила проти дій прокурора в її інтересах та не підтримує заявлених ним позовних вимог, що відповідно до частини третьої статті 57 та пункту 7 частини першої статті 257 ЦПК України є підставою для залишення позову без розгляду.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Перший заступник прокурора Полтавської області подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами обох інстанцій норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та справу направити для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій при ухваленні рішень порушили вимоги статті статей 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», частину четверту статті 57, пункт 2 частини першої статті 257 ЦПК України та дійшли помилкових висновків про те, що прокурором не надано доказів на підтвердження наявності підстав для представництва інтересів Полтавської міської ради.

Відзив/заперечення на касаційну скаргу не надходили

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2019 року відкрито касаційне провадження в справі за позовомПершого заступника керівника Полтавської місцевої прокуратури в інтересах в інтересах держави в особі Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно виконавчого комітету Полтавської міської ради, про витребування майна з чужого незаконного володіння та витребувано з Октябрського районного суду м. Полтави зазначену справу.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що Перший заступник керівника Полтавської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Підстави для звернення до суду в інтересах держави в особі Полтавської міської ради та попереднє звернення до суб`єкта владних повноважень прокурор не навів.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції 05 грудня 2018 року Полтавська міська рада подала клопотання про те, що вона заперечує проти дій прокурора в її інтересах та не підтримує заявлених ним позовних вимог.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги та скасування оскаржуваних судових рішень.

Суд перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених в суді першої інстанції.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Наведені в касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Зміст клопотання Полтавської міської ради від 05 грудня 2018 року свідчить про те, що остання заперечує проти дій прокурора в її інтересах та не підтримує заявлених ним позовних вимог.

За таких обставин, у суду першої інстанції були наявні підстави для залишення позову прокурора без розгляду.

Відповідно до частини четвертої статті 57 ЦПК України відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Передбачене частиною четвертою статті 57 ЦПК України право прокурора на обґрунтовану вимогу розгляду справи по суті кореспондує обов`язок доведення необхідності захисту інтересів держави саме прокурором.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів

держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт третій частини другої статті 129 Конституції України).

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 вересня 2018 року в справі № 924/1237/17.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Заперечуючи проти залишення позову без розгляду, прокурор не навів будь-яких причин необхідності захисту інтересів держави від імені Полтавської міської ради, які б, за наявності підстав для залишення позову без розгляду, свідчили про необхідність розгляду справи по суті.

Саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону, вирок суду щодо службових осіб, докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо.

Суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, з урахуванням встановлених обставин та з підстав, передбачених вищевказаними нормами матеріального права, правильно задовольнив клопотання Полтавської міської ради, а позов Першого заступника керівника Полтавської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської міської ради залишив без розгляду.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

За правилами статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку про залишення без задоволення касаційної скарги та залишення без змін ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 10 січня 2019 року та постанови Полтавського апеляційного суду від 13 березня 2019 року, оскільки судові рішення є законними та обґрунтованими.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Першого заступника прокурора Полтавської області залишити без задоволення.

Ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 10 січня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 13 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Журавель

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук