Справа № 493/1707/19
Провадження № 2/493/708/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2019 року м. Балта Одеської області

Балтський районний суд Одеської області в складі:

головуючої-судді Мясківської І.М.,

при секретарі Пінул І.Б.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Балта цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Балтської міської ради Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

02.10.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Балтського районного суду Одеської області з позовом до Балтської міської ради Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно у вигляді земельної ділянки площею 3,47 га, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії ОД № 051430, розташовану на території Бендзарівськоїсільської ради Балтського району Одеської області, яку він заповідав йому, про що свідчить заповіт, посвідчений 26.12.2017 року.

Являючись спадкоємцем за заповітом, позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено в зв`язку з пропуском строку встановленого законом для подання зазначеної заяви. Своєчасно не звернувся із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що йому не було відомо про складений на його користь заповіт.

За таких обставин він змушений звернутися до суду з метою захисту своїх прав.

Позивач до судового засідання не з`явився, однак представник позивача за довіреністю ОСОБА_3 надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, а справу слухати за їх відсутності.

Відповідач - представник Балтської міської ради Одеської області до суду не з`явився, але надав заяву, в якій не заперечує проти задоволення позовних вимог, просить справу розглянути за його відсутності. (а.с. 29)

Відповідно до ч. 3 ст. 200 та ч. 4 ст. 206 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд розглядає справу на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши надані суду докази, вважає позов обґрунтованим, і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_2 , на праві власності, належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,47 га, кадастровий номер: :01:01:0250, яка розташована на території Бендзарівськоїсільської ради Балтського району Одеської області, згідно копії державного акта на право власності на земельну ділянку серії ОД № 051430, виданого на підставі розпорядження Балтської районної державної адміністрації від 17.03.2004 року № 96/А-2004. (а.с. 8, 9)

Заповітом, посвідченого 26.12.2017 року секретарем Плосківської сільської ради Балтського району Одеської області Жолтою Р.С., зареєстрованого в реєстрі за № 38, ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті, земельну ділянку площею 3,47 га, яка розташована на території Бендзарівської сільської ради Балтського району, і яка йому належить на підставі державного акта серії ОД № 051430, заповідав ОСОБА_1 (а.с. 6). Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 57474972 від 09.09.2019 року (а.с. 7) вказаний заповіт у Спадковому реєстрі числиться під № 64711298.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 09.11.2018 року Балтським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 626 (а.с. 5), ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Являючись спадкоємцем за заповітом, ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Разом з тим, отримати свідоцтво про право на спадщину за законом не представилося можливим, оскільки ним пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини, про що свідчить лист-відповідь приватного нотаріуса Балтського районного нотаріального округу Одеської області Смірнової Н.С. від 02.10.2019 року № 703/02-14. (а.с. 12)

Згідно довідок державного нотаріуса Кодимської районної державної нотаріальної контори Налдіної М.М. від 16.10.2019 року № 1423/01-16 (а.с. 27), приватного нотаріуса Балтського районного нотаріального округу Пантілєєвої І.П. від 16.10.2019 року № 1847/01-16 (а.с. 28), приватного нотаріуса Балтського районного нотаріального округу Смірнової Н.С. від 21.10.2019 року № 773/01-16 (а.с. 25, 26), після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємці не зверталися, спадкова справа не заводилась.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 26 червня 2017 року № 61-38298св18.

Встановивши, що ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_4 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 268, 272, 354 ЦПК України, суд

В И РІ Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Балтської міської ради Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю шість місяців, який відраховувати з моменту вступу рішення в законну силу.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення складено 20.12.2019 року.

СУДДЯ