Ухвала

05 лютого 2019 року

м. Київ

справа № 363/669/17

провадження № 61-2704ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу заступника прокурора Київської області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 травня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року в справі за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Київська лісова науково-дослідна станція» до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_2, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петріцька Альона Павлівна, про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

25 січня 2019 року заступник прокурора Київської області подав засобами поштового зв'язку касаційну скаргу на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 травня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Заступником прокурора Київської області в касаційній скарзі зазначено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що в судовому засіданні апеляційного суду 20 грудня 2018 року було проголошено лише вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови, повний текст постанови апеляційного суду отримано прокуратурою Київської області лише 03 січня 2019 року.

На підтвердження наведених доводів заявником надано відповідні докази, а саме: копії супровідного листа апеляційного суду від 29 грудня 2018 року № 22ц/824/2419/2018 та поштового конверта зі штрихкодовим ідентифікатором 304.

Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвалених у даній справі судових рішень та додані матеріали свідчать про поважність причин пропуску цього строку та наявність підстав для його поновлення.

Разом із цим касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору в розмірі, визначеному підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3574-VІ в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року (далі - Закон України «Про судовий збір»).

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у лютому 2017 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позовної заяви немайнового характеру юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 600 грн) (підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позовної заяви у даній справі).

Враховуючи наведене, заявнику слід сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (визнання незаконним та скасування розпорядження та скасування рішення про державну реєстрацію) в розмірі 6 400 грн (1 600 грн х 2 х 200 %) та за вимогу майнового характеру з урахування вартості спірної земельної ділянки (1,5 % відсотка від вартості земельної ділянки х 200 %), але у будь-якому випадку не менше 3 200 грн (1 600 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений за реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, ЄДРПОУ - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, рахунок отримувача - 6007, ККДБ - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку - 207.

Згідно з актом управління забезпечення автоматизованого документообігу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04 лютого 2019 року № 187 квитанція про сплату судового збору в додатках до касаційної скарги відсутня.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду оригінал квитанції (платіжного доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника прокурора Київської області про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити заступнику прокурора Київської області строк на касаційне оскарження рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 травня 2018 року та постанови Київського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року.

Касаційну скаргу заступника прокурора Київської області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 травня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. А. Стрільчук