ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2019 року

м.Харків

Справа № 635/4487/19

Провадження № 22-ц/818/5380/19

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Овсяннікової А.І.

суддів - Коваленко І.П., Сащенко І.С.

учасники справи:

позивач Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк»

відповідач ОСОБА_1

розглянув у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» на заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 02 вересня 2019 року у складі судді Шинкарчука Я.А. по справі №635/4487/19 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позову зазначає, що 22 серпня 2016 року відповідно до заяви про надання банківських послуг № б/н ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 6 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Відповідач свої зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав, у зв`язку із чим станом на 15 травня 2019 року заборгованість за кредитним договором становить 14 239,39 грн., та складається із: заборгованості за тілом кредиту в розмірі - 5 401,52 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту -2 788,19 грн., нарахування за пенею за прострочене зобов`язання у розмірі - 4 045,42 грн., нарахування пені за несвоєчасність сплати боргу - 850 грн. на суму від 100 грн., а також штрафи: фіксована частина 500 грн. та процентна складова-654,26 грн.

Просить стягнути заборгованість за кредитним договором б/н від 22 серпня 2016 року у розмірі 14 239 грн. 39 коп. та судові витрати.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився.

Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 02 вересня 2019 року позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за тілом кредиту в розмірі 5 401 грн. 52 копійок. та судові витрати в розмірі 728,70 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Рішення мотивовано тим, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку не повернуті, а тому заборгованість за тілом кредиту підлягає стягненню. При укладенні договору з відповідачем ПАТ КБ «ПриватБанк» не дотримався вимог, передбачених частиною другою статті 11 Закону № 1023-XII про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк, а тому підстав для стягнення інших сум не вбачається.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» просить рішення суду у частині відмови у задоволенні позову скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Платіж за умовами Договору включає плату за користування кредитом, передбачену Тарифами і частину заборгованості по кредиту. У разі несвоєчасного або не в повному обсязі внесення щомісячного мінімального платежу сума кредиту вважається простроченою. Прострочений кредит - це кредитні кошти, які були надані клієнту та не були повернені у строк, передбачений договором, а тому відсутні підстави для відмови у задоволенні позову щодо стягнення простроченого тіла кредиту.

Колегія суддів, вислухав суддю - доповідача, дослідив матеріали справи та обговорив доводи апеляційної скарги вважає, що скарга підлягає задоволенню частково.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи 22 серпня 2016 року ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг звернувся до АТ КБ «ПриватБанк», у зв`язку з чим підписав Заяву №б/н, згідно якої отримав кредит у розмірі 6 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором станом на 15 травня 2019 року відповідачу нараховано заборгованість у сумі 14 239,39 грн., яка складається із: заборгованості за тілом кредиту в розмірі - 5 401,52 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту -2 788,19 грн., нарахування за пенею за прострочене зобов`язання у розмірі - 4 045,42 грн., нарахування пені за несвоєчасність сплати боргу - 850 грн. на суму від 100 грн., а також штрафи: фіксована частина 500 грн. та процентна складова-654,26 грн.

Відмовляючи ПАТ КБ «ПриватБанк» у стягненні заборгованості за простроченим тілом кредиту у сумі 2 788 ,19 гривень суд першої інстанції виходив з тих обставин, що підстав для стягнення цієї заборгованості не вбачається.

Погодитись з таким висновком суду не можна.

Частиною першою статті 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

За змістом статей 525, 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватись належним чином та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Відповідно до положень статей 610, 611, 625 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Боржник не звільняється від відповідальності у разі неможливості виконання ним грошових зобов`язань.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Прострочене тіло кредиту у сумі 2 788 грн. 19 коп.- це фактично отримані позичальником кошти, які у випадку неповернення коштів у встановлений законом строк певний платіж з тіла кредиту переноситься до простроченої заборгованості, а тому судом першої інстанції безпідставно відмовлено у стягненні цих сум.

Дані обставини щодо отримання та використання кредитних коштів відповідачем у відповідності до ст. 81 ЦПК України не спростовано.

Враховуючи, що фактично кредитні кошти згідно зазначеного обсягу кредитних зобов`язань відповідачем отримано, що свідчить про погодження відповідачем дій Банку щодо умов кредитування в цій частині, суд не вбачає підстав для відмови у стягненні простроченого тіла кредиту у сумі 2 788 , 19 грн.

Рішення суду підлягає скасуванню у частині відмови у стягненні простроченого тіла кредиту з ухваленням в цій частині нового про задоволення даних позовних вимог.

Щодо стягнення пені та штрафів, то суд виходить з наступного.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав у борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за пенею та штрафами.

Однак, матеріали справи не містять підтверджень, що Умови та правила надання банківських послуг на момент отримання відповідачем кредитних коштів містили умови щодо сплати неустойки (пені, штрафів), на підставі яких розраховано штрафні санкції Банком. Долучений до позову Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» не містить підпису відповідача, а тому вважати, що він був ознайомлений з даними умовами - не можна.

У заяві позичальника , підписаною відповідачем, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру.

За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Умов та Правил не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.

При цьому, згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг, які містяться в матеріалах даної справи не містять підпису відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви-анкети.

Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (№14-131цс19).

Отже, враховуючи що сторонами не обумовлено ціну договору, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку щодо відсутності підстав для стягнення пені та штрафів.

Судові витрати підлягають перерозподілу згідно ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.2,376, 381-384 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» - задовольнити частково.

Заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 02 вересня 2019 року у частині відмови у задоволенні позову про стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту- скасувати.

Ухвалити в цій частині нове рішення.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області 11 січня 2000 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрований за адерсою АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» (01001, м.Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д, Ідентифікаційний код юридичної особи 14360570) заборгованість за простроченим тілом кредиту у сумі 2788 грн. 19 коп.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Збільшити розмір судового збору, стягнутого ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області 11 січня 2000 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрований за адерсою АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» (01001, м.Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д, Ідентифікаційний код юридичної особи 14360570) з 728,70 грн. до 1669 грн. 07 коп. ( одна тисяча шістсот шістдесят дев`ять гривень сім копійок).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26 грудня 2019 року.

Головуючий - А.І. Овсяннікова

Судді: І.П. Коваленко

І.С. Сащенко