Справа № 357/3350/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого - судді Бондаренко О.В., при секретарі Бондаренко Н.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження на підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

28.03.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що перебуває з 25.06.1994 року у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , від шлюбу вони мають дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Причиною подання даного позову є те, що сімейне життя з відповідачем не склалось, вони втратили почуття любові і поваги один до одного та взаєморозуміння, вже деякий час не підтримують сімейно шлюбні відносини та не ведуть спільного господарства, тому просила шлюб розірвати.

Позивач, ОСОБА_1 , на підготовче судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце проведення засідання повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подала.

Відповідач, ОСОБА_2 , на підготовче судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, відзив на позов та заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

З матеріалів справи вбачається, що 15.04.2019 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання. 23.05.2019 року позивач подала до суду заяву про надання строку для примирення, тому 24.05.2019 року судом постановлено ухвалу про надання подружжю строку для примирення та зупинено провадження у справі до 25.11.2019 року.

Після спливу зазначено строку сторони до суду не з`явились, заяв про розгляд справи без їх участі до суду не подали, тому суд приходить до висновку, що подружжя примирилось.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без повідомлення причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо він нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач повідомлена належним чином про розгляд справи ( а.с. 16, 22,27,26), повторно не з`явилася в судове засідання, яке було призначено на 24.05.2019 року, 25.11.2019 року та 20.12.2019 року, про причини неявки суд не повідомила та заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подала.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Тому, у зв`язку з наведеним положенням п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, повторно не повідомив про причини неявки та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Отже, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч.2 ст. 257 ЦПК України позивач має право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи, що позовна заява залишена без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання, суд приходить до висновку, що сплачений при поданні позову судовий збір в розмірі 768,40 грн. ( а.с. 7) не підлягає поверненню.

Керуючись ст. 257, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), про розірвання шлюбу, залишити без розгляду.

Позивач має право звернутися до суду повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала складена 20.12.2019 року.

СуддяО. В. Бондаренко