Справа №705/5809/19
2/705/2640/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 грудня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. В якості відповідача в позові вказано Максимівської сільська рада Уманського району Черкаської області. В позові ставиться питання:

«… 1. Прийняти позов та відкрити провадження по справі.

2. Визнати за мною ОСОБА_1 , іпн. НОМЕР_1 право в порядку спадкування за законом на земельну частку (пай) площею 3,70 в умовних кадастрових гектарах, які перебувають у колективній власності КСПП «Максимівка» с.Максимівка Уманського району Черкаської області відповідно до сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЧР № 0090336, згідно розпорядження Уманської райдержадміністрації від 12.12.1996 року за № 513….».

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

В позовній заяві не дотримані в повному обсязі пункти 3, 4, 5, 6 частини 3 статті 175 ЦПК України, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Земельна частка (пай) є правом на умовну земельну частку в гектарах з відповідною грошовою оцінкою без виділення у загальному масиві земель. Поняття "земельна частка (пай)" безпосередньо пов`язане з паюванням земель сільськогосподарського призначення, що належали власникам на праві колективної власності.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, а також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (коло спадкоємців інших черг, в тому числі із зазначенням осіб, котрі б мали право на обов`язкову частку у спадковому майні при спадкуванні; відсутні підстави визначення ціни позову; заява не містить посилань на правовий режим права на земельну частку (пай), із врахуванням періоду отримання сертифікату спадкодавцем ОСОБА_2 23.12.1996 року та посилання на те, що станом на момент звернення до суду грудень 2019 року право на земельну часту (пай) не було оформлено належним чином у вигляді права власності на земельну ділянку, зокрема: чи не було, починаючи з 2002 року переоформлено право на частку (пай) у вигляді отримання державного акту на відповідну земельну ділянку, яка на момент видачі сертифікату перебувала у власності КСПП «Максимівка» та в якому земельному масиві станом на грудень 2019 року знаходиться земельна ділянка право на яку, в складі земель колективної власності, було оформлено сертифікатом серії ЧР №0090336, що був виданий 23.12.1996 року на ім`я ОСОБА_2 ; чи не визнавалася за період часу з 2002 року по 2019 рік спадщина відумерлою, тощо ). Тому порушені вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

З викладеного вище вбачається, що ОСОБА_1 як спадкоємець за законом, прийняла спадщину після померлого її рідного дядька ОСОБА_2 , так як на підставі рішення Уманського міськрайонного суду від 19.09.2019р. подала до держнотконтори заяву про прийняття спадщини, однак не може оформити свої спадкові права у позасудовому порядку у зв`язку з наявними пошкодженнями у правовстановлюючому документі, а саме у сертифікаті на право на земельну ділянку (пай), а також ( як вбачається з тексту позовної заяви) позивач вказує, що не може підтвердити факт родинних відносин між нею та померлим її дядьком ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

До матеріалів позовної заяви позивачем було долучено «Висновок» ТОВ «Бюро експертиз та оцінки майна» про належну оцінку нерухомого майна, яка не містить ніяких реквізитів документу та не може самостійно вважатися належним та допустимим доказом.

В позовній заяві зазначена ціна позову в сумі 32120 грн. Однак в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували правильність визначення ціни позову з урахуванням предмету позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, однак позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору, що підтверджується відповідним актом.

Одночасно, позивачем до позовної заяви було додано документ про сплату судового збору, а саме квитанцію № 0.0..1 від 04.12.2019 року на суму 768,40 грн..

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред`явлених позовних вимог, виходячи з відносин, що склалися між сторонами, вказати які її права, свободи чи інтереси були порушені відповідачем, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який вона просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вищевказаних недоліків.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко