Справа №359/1093/18
Провадження №2/359/257/2019
29 травня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Коробові О.П.,
за участю представника позивача ОСОБА_5
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, трьох процентів річних від простроченої суми та суми інфляції за час прострочення,
І. Зміст доводів пред`явленого позову.
ІІ. Процесуальні дії, вчинені у цивільній справі.
2. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 19 березня 2018 року (а.с.9-10) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.
3. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 27 червня 2018 року (а.с.20), було задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 про допит свідка ОСОБА_4
4. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 27 червня 2018 року (а.с.22-23) було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.
5. На підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду, занесеної до протоколу судового засідання від 29 травня 2019 року (а.с.64), був проведений заочний розгляд цивільної справи у відсутності відповідача.
ІІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову.
6. У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 підтримує позов та наполягає на його задоволенні.
7. ОСОБА_2 жодного разу не з`явився у судові засідання. Він неодноразово у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується численною судовою кореспонденцією (а.с.24-25, 29-30, 31-32, 36-37, 54-55, 59, 61-63), а також особистим підписом відповідача в розписці про вручення йому судової повістки (а.с.45).
ІV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
8. З письмових пояснень, наданих 21 березня 2018 року ОСОБА_2 . старшому слідчому СВ Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області Матвійчуку В.О. (а.с.48), вбачається, що 16 березня 2017 року ОСОБА_1 передав відповідачу грошові кошти в розмірі 3000 доларів США, а ОСОБА_2 зобов`язався повернути позивачу грошові кошті в розмірі 1000 доларів США до 21 березня 2017 року, а іншу частину грошових коштів в розмірі 2000 доларів США - до 17 квітня 2017 року.
9. Ці обставини свідчать про те, що між сторонами виникли спірні правовідносини, які регулюються главою 51 «Правові наслідки порушення зобов`язання. Відповідальність за порушення зобов`язання» та главою 71 «Позика. Кредит. Банківський вклад» ЦК України.
V. Норми права та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору.
10. Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
11. Згідно з ч.1 ст.1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму за правилами, визначеними в статті 625 цього Кодексу.
12. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
13. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.14 постанови №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», згідно з ч.1 ст.192 ЦК України законним платіжним засобом, обов`язковим до приймання за номінальною вартістю на всій території України, є грошова одиниця - гривня. У зв`язку з цим при задоволенні позову про стягнення грошових сум суди повинні зазначати в резолютивній частині рішення розмір суми, що підлягає стягненню у грошові одиниці України - гривні. При цьому в мотивувальній частині рішення суду слід навести розрахунки з переведенням іноземної валюти в українську за курсом, встановленим Національним банком України на день ухвалення рішення.
VІ. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.
15. ОСОБА_2 ухиляється від добровільного погашення боргу.
VIІ. Доводи позивача, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.
17. Як роз`яснив Верховний Суд України в постанові від 1 березня 2017 року у цивільній справі №6-284цс17, згідно зі ст.1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індекс споживчих цін (індекс інфляції) є показником, який характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання. Офіційний індекс інфляції, що розраховується Держкомстатом, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто купівельної спроможності гривні, а не іноземної валюти. Таким чином, індексації внаслідок знецінення підлягає грошова одиниця України - гривня, іноземна валюта індексації не підлягає. Норми ч.2 ст.625 ЦК України щодо сплати боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції поширюються лише на випадки прострочення грошового зобов`язання, визначеного у гривнях.
18. ОСОБА_1 надав відповідачу позику в доларах США. Ця обставина свідчить про те, що підстави для стягнення з ОСОБА_2 суми інфляції за час прострочення відсутні. Тому у задоволенні позову в частині цієї вимоги належить відмовити.
VIІІ. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.
19. Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показав, що він є троюрідним братом відповідача. Він був присутнім під час, коли позивач передав ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 3000 доларів США. Відповідач зобов`язався повернути грошові кошти в розмірі 1000 доларів США через тиждень, а іншу частину грошових коштів в розмірі 2000 доларів США - через місяць.
20. Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
21. Згідно з п.3 ч.1 ст.208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.
23. За правилами ч.1 ст.218 цього Кодексу недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність, крім випадків, встановлених законом. Заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитись письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків.
24. Розмір грошових коштів, які ОСОБА_1 позичив відповідачу, значно перевищує двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Ця обставина свідчить про те, що показання свідка ОСОБА_4 не можуть підтверджувати надання ОСОБА_2 позики та є недопустимим доказом в розумінні ст.78 ЦПК України.
IX. Розподіл судових витрат.
25. Як вбачається з ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
27. З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 821 гривні 67 копійок (926,88 : 100% х 88,65%).
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268 та ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, трьох процентів річних від простроченої суми та суми інфляції за час прострочення задовольнити.
У задоволенні позову в частині вимоги про стягнення суми інфляції за час прострочення відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 821 гривні 67 копійок.
Повний текст заочного рішення суду складений 10 червня 2019 року.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець