Справа № 362/6779/19
Провадження 2/362/2888/19
У Х В А Л А

"18" грудня 2019 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

при секретарі - Сілецькій М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" звернулося до Васильківського міьскрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про захист порушеного права, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості, яка виникла за Кредитним договором №014/001/82/2329 від 13.04.2007 року.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.12.2019 року провадження у вказаній справі було відкрито у загальному порядку.

17.12.2019 року до суду звернувся представник позивача Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, що перебуває у власності ОСОБА_1 , а саме: житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява про забезпечення позову мотивована тим, що 13.04.2007 року між ВАТ "Райффайзен Банк Аваль", правонаступником якого є АТ "Райффайзен Банк Аваль", та ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір, згідно якого останній отримав кредит в розмір 40800 доларів США. З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, між Банком та ОСОБА_1 було укладено Договір іпотеки від 13.04.2007 року, предметом якого є нерухоме майно: житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка площею 0,1000 га, на якій розтшоване зазначене майно.

Відповідачем по справі умови Кредитного догвору не виконуються, у зв`язку з чим наявна заборгованість в розмірі 40162,84 долари США.

Враховуючи викладене, представник позивача з метою охорони матеріально-правових інтересів позивача, просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно.

Невжиття заходів забезпечення позову може суттєво вплинути на права позивача та фактично нівелювати можливе позитивне рішення суду, враховуючи ці обставини позивач вимушений звернутися з забезпеченням позову, оскільки майно, що належить відповідачу може бути відчужене, і відсутність цього майна у ОСОБА_1 на час виконання рішення суду, може призвести до неможливості його виконання.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши заяву та додані до неї матеріали, дійшов наступного висновку.

Згідно з положеннями ч.ч.1 і 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Тобто, однією із причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до положень п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів

Згідно положень п.6 зазначеної постанови, особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Метою забезпечення позову, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Судом враховано, що спосіб забезпечення позову, про застосування якого просить заявник, є співмірним, оскільки забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок, належний відповідачу, тобто заборона на вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо даного нерухомого майна жодним чином не позбавляє власника права володіння нею.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги предмет та ціну позову, ту обставину, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити та зробити неможливим виконання рішення суду, враховуючи, що обраний позивачем спосіб забезпечення позову не спричинить збитків Відповідачу чи третім особам, суд вважає за можливе задовольнити дану заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно до розгляду даної справи по суті та набрання законної сили судовим рішенням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.149-153, 157 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву про забезпечення позову- задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Стягувач: Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" (код за , юридична адреса: 01011, м.Київ, вул.Лєскова, буд.9).

Боржник: ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 )

Відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя М.М.Ковбель