Справа № 178/1378/19
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 грудня 2019 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді: Берелет В.В.,

секретаря: Кирсань Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Кринички цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з цим позовом, посилаючись на те, що проживає у сільській місцевості і веде домашнє господарство. Має декілька голів великої рогатої худоби, кожна така тварина зареєстрована з урахуванням вимог законодавства. У травні 2019 року телиця, яка належала їй на праві власності, зазнала нападу бджіл, від укусів яких пала. Власник даних бджіл відповідач своєї вини не заперечував і погодився на відшкодування завданих їй збитків - вартості телиці, яка загибла у зв`язку з його недбалим ставленням до утримання бджіл. На сьогоднішній день відповідач не компенсував їй завдані ним збитки. Відповідач проживав на території с.Лугове на протязі останніх 5 років. Весь цей час він займався розведенням бджіл, тримав особливо агресивний вид бджіл «карпатка», який характеризується як високою продуктивністю так і агресивністю і злістю. Не малозначним є той факт, що в населеному пункті також є жителі, які тримають по декілька бджолосімей, але з боку односельчан, жодних зауважень на них не надходило. Крім цього, пасічники с.Лугове засвідчили свої покази нотаріально про те, що вони не займаються розведенням бджіл породи «карпатка», і випадків нападу їхніх бджіл на людей не було. До діяльності відповідача (бджільництва) завжди були питання, зауваження та скарги. Місцеві жителі неодноразово терпіли напади бджіл відповідача. Від укусів його бджіл страждали як люди, так і належні їм домашні тварини. На численні звернення громадян було проведено спільний виїзд голови Затишнянської сільської ради Криничанського району та представника Всеукраїнської спілки пасічників, з метою обстеження даної ситуації. Фахівцем у сфері бджільництва та головою місцевої громади було встановлено, що по вулиці Мира в селі Лугове громадяни, дійсно, покусані бджолами, і центром даної ситуації є помешкання по АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 ОСОБА_4 Фахівцями було виявлено, що за даною адресою відповідач тримає пасіку з великою кількістю бджолосімей, з його слів - 70 вуликів. Замість паркану висотою 2,5 м, садибу відповідача огороджено звичайною сіткою-рабицею, що є порушенням правил утримання бджіл в межах населених пунктів. В акті обстеження зазначено, що причина укусів громадян є саме бджоли з пасіки відповідача, що розташована по АДРЕСА_2 . Сільським головою та членом Всеукраїнської спілки пасічників в присутності мешканців (потерпілих) та власника, було рекомендовано негайно вивезти пасіку за межі населеного пункту, з метою уникнення загрозливої ситуації. Відповідач привселюдно пообіцяв зробити це на протязі 7-10 днів. 11 травня 2019 року, ввечері, приблизно, о 18 годині, її чоловік, пораючись по господарству, побачив що їх теличка поводиться не спокійно (намагається відірватися і утекти). Коли він підбіг то побачив, що на неї напав рій агресивних бджіл і завдавав багато численних укусів. Чоловік відразу побіг до власника бджіл - відповідача, щоб той поміг врятувати телицю і забрав свій рій. Відповідач відразу прибіг і вилив на нашу телицю відро води (щоб бджоли заспокоїлися). Коли вона підійшла, то чоловік заводив постраждалу худобу до сараю. Відповідач повідомив нам, що нічого поганого з нашою телицею не трапиться і рекомендував їмвитягнути жала і натерти оцтом місця укусів. Чоловік залишився порати постраждалу телицю, а пасічник пішов по решту худоби. У цей час, бджоли напали на телицю і завдали їй численних укусів. Всі спроби врятувати покусану телицю виявилися марними, оскільки на ранок 12 травня 2019 року худоба пала. Про цей факт було повідомлено Криничанську районну державну лікарню ветеринарної медицини, фахівці даного закладу здійснили виїзд за її адресою 12 травня 2019 р., на що надали їй відповідний акт. Цього ж дня було проведено розтин тварини, за яким паталого-анатомічний діагноз - «можлива задуха від бджолиного яду», а причини, які викликали загибель тварини - «покуси бджіл можуть бути причиною загибелі тварини». 12 травня 2019 року, після смерті худоби її чоловік зателефонував до поліції з повідомленням про цей факт. За результатами розгляду поліція надала висновок, що даний випадок повинен бути розглянутий в судовому порядку, оскільки такі відносини є цивільно-правовими. Але, на сьогоднішній день, відповідач змінив свою позицію і пропонує компенсувати їй лише сумою у 5000 грн. За довідкою TOB «КП ЦЕНТРАЛЬНИЙ РИНОК» м. Дніпропетровськ, станом на травень 2019 року, середньо ринкова вартість 1кг яловичини становила 110,00 грн. У протоколі розтину тварини, вказано, що телиця добре вгодована, і її вага складає 300-330 кг. Забійна маса (згідно ДСТУ 3938-99) це маса парної туші після повного її оброблення. Відношення забійної маси туші до прийнятої маси тіла тварини виражене у відсотках, має назву забійного виходу (згідно ДСТУ 3938-99). У середньому забійний вихід великої рогатої худоби, залежно від породи, може бути до 65%. Добре відгодовані тварини м`ясних порід мають забійний вихід на рівні 6065% (у молодняку досягає навіть 72%). На підставі вищевикладеного, вартість загиблої худоби розраховується: 65 % від 330 (кг маси телиці на момент загибелі) становить 214,5 (кг). 214,5 (кг) помножити на 110,00 (грн. - вартість 1 кг м`яса), що буде дорівнювати 23 595 грн. (вартість забійного виходу). Тобто, матеріальна шкода завдана позивачці складає 23 595 грн. Крім цього, не зважаючи, на вартість телиці, вона понесла витрати на транспортування її тіла для ростину, та витрати по утилізації трупа. Оскільки вона мала плани на цю телицю, вигодовувала її якісно готувала на корову. Поряд з матеріальними збитками, вона страждала морально. Неодноразово зверталася до відповідача з проханням вирішити дане питання мирним шляхом, але відповідач спочатку пообіцяв компенсувати понесені неї збитки, а через деякий час відповідач повідомив її про те, що він згоден повернути їй за смерть худоби суму 5000 грн. На сьогоднішній день відповідач взагалі не сплатив їй жодної суми, а навпаки, він розпродує свою пасіку і будинок, та сам зараз проживає в іншому населеному пункті, що свідчить про те, що відповідач ухиляється від обов`язку компенсувати шкоду, завдану ним, внаслідок його дій та бездіяльності та порушення правил утримання бджіл. Тому просить стягнути з відповідача 23595 грн. матеріальної шкоди, судові витрати в сумі 468,40 грн.

Відповідач у судове засідання не з`явився, просив слухати справу за його відсутності, надав суду відзив згідно якого просить відмовити у задоволенні позовних вимог позивачки.

Дослідивши та перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного. Судом встановлено, що позивачка проживає з відповідачем в селі Луговому Криничанського району Дніпропетровської області. Відповідач має велику пасіку, у зв`язку з чим були випадки укусів бджолами людей. 08 травня 2019 року було складено акт обстеження розміщення пасіки ОСОБА_2 відповідно до якого з метою недопущення надалі конфліктних ситуацій та для забезпечення безпеки громадян-сусідів та їх домашніх тварин, необхідно відповідачу терміново вивезти пасіку з бджолами за межі населеного пункту. ОСОБА_2 - власник пасіки пообіцяв на протязі 7-10 днів підготувати вулики та вивезти за межі населеного пункту, однак не зробив вказаного. Внаслідок чого 12 травня 2019 року бджоли закусали телицю, яка належала позивачці, від чого остання загинула, що підтверджується довідкою виданою 13 транвя2019 року комунальним некомерційним підприємством» Центр первинної медико-санітарної допомоги» Криничанської районної ради» (а.с.11), Актом епізоотично-епідемоголічного обстеження випадку загибелі телиці на території с.Лугове Затишнянської сільської ради Криничанського району Дніпропетровської області від 12 травня 2019 року (а.с.15), протоколом від 12 травня 2019 року розтину трупа тварини (а.с.16). Позивачка зверталася до Криничанського ВП Км ВП ГУНП в Дніпропетровській області з приводу покусу бджолами як її самої так і її чоловіка, бичків та телиці, проте за її зверненням був винесений висновок перевірки за фактом її звернення та встановлено, що складу адміністративного та кримінального правопорушень не виявлено, і рекомендовано звернутися до суду, оскільки це цивільно-правові відносини (а.с.14).

Щодо посилань відповідача на відсутність в протоколі розтину трупа тварини від 12 травня 2019 року печаті та штампу що не може бути належним доказом у справі, то це спростовується Інструкцією щодо заповнення форми первинної облікової документації № 013/о Протокол патолого-анатомічного дослідження № __ згідно якої протокол містить лише підпис.

Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України).

У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.

У відповідності до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Верховний Суд України у своїй постанові Пленуму № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», зі змінами, внесеними згідно з Постановою Верховного Суду N 9 від 24.10.2003, розяснив судам, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

За змістом ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 2 ст.76 ЦПК України, докази встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст.78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержан із порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

У відповідності до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивачки.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , матеріальну шкоду в розмірі 23595 (двадцять три тисячі п`ятсот дев`яносто п`ять) грн., 768,40 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів до Дніпровського апеляційного суду з дня його проголошення або з дня отримання його копії.

Повний текст судового рішення виготовлено 20 грудня 2019 року.

Суддя: В. В. Берелет

р