19.12.2019 Справа № 756/4150/19
Справа пр. №2/756/3816/19
ун. №756/4150/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2019 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - Іващенко І.О. ,

розглянувши у загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Універсал Банк" про стягнення процентів за користування грошовими коштами, пені за прострочення повернення банківських вкладів, втрат від інфляції та трьох процентів річних від простроченої суми, -

в с т а н о в и в:

У березні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача акціонерного товариства "Універсал Банк" (далі - АТ "Універсал Банк") про стягнення пені за прострочення повернення банківських вкладів та відшкодування моральної шкоди.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що 13 липня 2018 року між ним та АТ "Універсал Банк" укладено договір банківського вкладу №90.39.001072, відповідно до якого ОСОБА_1 розмістив на рахунку АТ "Універсал Банк" банківський вклад у сумі 130000,00 грн на строк 182 дні.

18 липня 2018 року позивач та відповідач уклали договір банківського вкладу №90.39.001093, згідно з яким ОСОБА_1 розмістив на рахунку АТ "Універсал Банк" банківський вклад у сумі 65000,00 грн на строк 183 дні.

Як стверджує позивач, 11 січня 2019 року, після закінчення строку дії договору банківського вкладу від 13 липня 2018 року №90.39.001072, він звернувся до відповідача з заявою про повернення вкладу та сплати процентів на нього, проте АТ "Універсал Банк" відмовило ОСОБА_1 у задоволенні його вимоги, оскільки він не надав паспорт громадянина України для проведення верифікації клієнта. З цих же мотивів банк відмовив ОСОБА_1 у поверненні вкладу та сплаті процентів на нього за договором банківського вкладу від 18 липня 2018 року №90.39.001093.

Відмову банку у поверненні вкладів позивач вважав протиправною, оскільки на підтвердження особи ним було надано довідку від 20 грудня 2018 року №11/2705933, видану Шевченківським РВ ГУ ДМС України, якою засвідчується, що ним втрачено паспорт громадина України, та паспорт громадянина України для виїзду за кордон, що дозволяло банку верифікувати особу клієнта та вчинити банківські операції з повернення вкладів.

Покликаючись на норму ч. 5 ст. 10 Закону України "Про захист прав споживачів", ОСОБА_1 просив суд стягнути з АТ "Універсал Банк" на його користь пеню за прострочення повернення банківських вкладів у сумі 95606,13 грн. Також позивач просив суд стягнути з відповідача 5000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої несвоєчасним виконанням банком зобов`язань за договорами банківського вкладу від 13 липня 2018 року №90.39.001072 та від 18 липня 2018 року №90.39.001093.

У підготовчому судовому засіданні ОСОБА_1 подав заяву про зміну розміру позовних вимог, в якій, керуючись приписами ч. 5 ст. 10 Закону України "Про захист прав споживачів", ч. 2 ст. 625, ст. 1070 ЦК України, позивач збільшив свої позовні вимоги та просив суд стягнути з АТ "Універсал Банк" на його користь за договором банківського вкладу від 13 липня 2018 року №90.39.001072: проценти за користування грошовими коштами у сумі 657,26 грн, пеню за прострочення повернення банківських вкладів у сумі 71970,04 грн, втрати від інфляції у сумі 1332,77 грн та три проценти річних від простроченої суми у розмірі 197,18 грн; за договором банківського вкладу від 18 липня 2018 року №90.39.001093: проценти за користування грошовими коштами у сумі 215,85 грн, пеню за прострочення повернення банківських вкладів у сумі 23636,09 грн, втрати від інфляції у сумі 656,56 грн та три проценти річних від простроченої суми у розмірі 64,76 грн. Також у вказаній заяві ОСОБА_1 не наполягав на стягненні моральної шкоди.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому стверджував про безпідставність позовних вимог ОСОБА_1 Так, АТ "Універсал Банк" зазначило, що, звертаючись до банку з заявами про повернення вкладів, ОСОБА_1 усупереч п. 1.3 глави 1 розділу IV Інструкції про ведення касових операцій банками України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 01 червня 2011 року №174, не було надано документів, які б дозволили банку провести касові операції з видачі готівкових коштів з депозитних рахунків. Зокрема, ОСОБА_1 надано банку довідку, яка засвідчує втрату ним паспорта громадина України. З цих підстав відповідач вказував, що він правомірно відмовив позивачеві у здійсненні банківських операцій, а тому немає підстав для стягнення з АТ "Універсал Банк" на користь ОСОБА_1 процентів за користування грошовими коштами, пені за прострочення повернення банківських вкладів, втрат від інфляції та трьох процентів річних від простроченої суми.

Позивач подав до суду відповідь на відзив, в якій наголосив на тому, що ним при зверненні до банку з заявами про повернення банківських вкладів, було, окрім довідки про втрату паспорта громадянина України, надано паспорт громадянина для виїзду за кордон.

У запереченні, поданому на відповідь на відзив, АТ "Універсал Банк" зазначило, що будь-яких інших документів, окрім довідки про втрату паспорта громадянина України, ОСОБА_1 працівникам банку не надавав, а тому касир був позбавлений можливості провести касові операції з видачі готівкових коштів.

У судовому засіданні позивач підтримав заявлені ним позовні вимоги з підстав зазначених у поданих ним заявах по суті справи.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечувала з мотивів, наведених відповідачем у поданих ним заявах по суті справи.

Заслухавши вступні слова позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд дійшов такого висновку.

За приписами ч. ч. 1-3 ст. 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором.

Договір банківського вкладу, в якому вкладником є фізична особа, є публічним договором (ст. 633 цього Кодексу).

До відносин банку та вкладника за рахунком, на який внесений вклад, застосовуються положення про договір банківського рахунка (глава цього Кодексу), якщо інше не встановлено цією главою або не випливає із суті договору банківського вкладу.

За правилами ч. 1 ст. 1059 ЦК України договір банківського вкладу укладається у письмовій формі. Письмова форма договору банківського вкладу вважається додержаною, якщо внесення грошової суми підтверджено договором банківського вкладу з видачею ощадної книжки або сертифіката чи іншого документа, що відповідає вимогам, встановленим законом, іншими нормативно-правовими актами у сфері банківської діяльності (банківськими правилами) та звичаями ділового обороту.

13 липня 2018 року між ОСОБА_1 (вкладник) та АТ "Універсал Банк" було укладено договір банківського вкладу №90.39.001072, за умовами якого банк прийняв від вкладника на депозитний рахунок вклад у сумі 130000,00 грн. Процентна ставка - 15,25% річних. Вклад АТ "Універсал Банк" зобов`язалося повернути ОСОБА_1 11 січня 2019 року (а. с. 36, 37).

18 липня 2018 року сторони справи уклали договір банківського вкладу №90.39.001093, відповідно до якого ОСОБА_1 розмістив на депозитному рахунку АТ "Універсал Банк" банківський вклад у сумі 65000,00 грн на строк 183 дні з датою повернення депозиту - 17 січня 2019 року. Процентна ставка - 15,25% річних (а. с. 38, 39).

За договором банківського строкового вкладу банк зобов`язаний видати вклад та нараховані проценти за цим вкладом із спливом строку, визначеного у договорі банківського вкладу (ч. 3 ст. 1060 ЦК України).

Після спливу строку, визначеного у договорі банківського вкладу від 13 липня 2018 року №90.39.001072, 11 січня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Київського відділення №19 АТ "Універсал Банк" з заявою про повернення банківського вкладу та нарахованих процентів за вкладом (а. с. 46).

17 січня 2019 року, після спливу строку, визначеного у договорі банківського вкладу від 18 липня 2018 року №90.39.001093, ОСОБА_1 звернувся до Київського відділення №19 АТ "Універсал Банк" з заявою про повернення банківського вкладу та нарахованих процентів за вкладом (а. с. 47).

Однак АТ "Універсал Банк" відмовило позивачеві у поверненні вкладів та нарахованих на них процентів, мотивуючи це тим, що ОСОБА_1 не було надано документів, які б дозволили банку провести касові операції з видачі готівкових коштів з депозитних рахунків.

Оцінюючи правомірність таких дій відповідача, суд виходить з такого.

Постановою Правління Національного банку України від 25 вересня 2018 року №103 затверджено Інструкцію про ведення касових операцій банками в Україні (далі - Інструкція від 25 вересня 2018 року №103).

Указана Інструкція установлює порядок і вимоги здійснення банками (філіями, відділеннями) касових операцій у національній та іноземній валюті.

До касових операцій відносяться, зокрема операції з видачі готівки, її приймання (п. 2 розділу І Інструкції від 25 вересня 2018 року №103).

Згідно з касовими операціями банками оформляються такі касові документи: заява на переказ готівки; прибутково-видатковий касовий ордер; заява на видачу готівки; прибутковий касовий ордер; видатковий касовий ордер; грошовий чек; квитанція про прийняття на інкасо банкнот іноземних держав; квитанція про приймання до сплати на інкасо чеків у іноземній валюті, рахунки на сплату платежів, а також сліп, квитанція, чек банкомата, що формуються платіжними пристроями, документи для відправлення переказу готівки та отримання його в готівковій формі, установлені відповідною платіжною системою; заява про приймання/видачу банківських металів (п. 102 розділу VI Інструкції від 25 вересня 2018 року №103).

Відповідно до абз. 1 п. 103 розділу VI Інструкції від 25 вересня 2018 року №103 касові документи, які визначаються відповідною платіжною системою та застосовуються банками (філіями, відділеннями) під час приймання переказу готівки та виплати її суми отримувачу готівкою, мають містити обов`язкові реквізити, установлені п. 104 розділу VI цієї Інструкції.

За приписами п. 105 розділу VI Інструкції від 25 вересня 2018 року №103 грошовий чек, заява на видачу готівки, заява про приймання/видачу банківських металів, відповідно до яких банк (філія, відділення) видає клієнтам готівку/банківські метали, незалежно від суми мають містити:

1) найменування пред`явленого документа отримувача (паспорт громадянина України або інший документ, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладання правочинів);

2) серію (за наявності), номер і дату видачі пред`явленого документа отримувача;

3) найменування установи, що видала документ (для нерезидентів - номер (за наявності - серія) паспорта (або іншого документа, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладення правочинів), дату видачі та орган, що його видав, громадянство).

У прибуткових, видаткових та прибутково-видаткових касових ордерах на приймання та видачу готівки/банківських металів працівникам банку (філії, відділення) зазначаються прізвище, ім`я, по батькові отримувача, найменування та номер документа (посвідчення/перепустки).

У додатку №18 до Інструкції від 25 вересня 2018 року №103 містяться Правила заповнення реквізитів касових документів. Цим додатком (п. 18) назвою реквізиту "Пред`явлений документ" чітко визначено, що у грошових чеках, заявах на видачу готівки заявах на приймання/видачу банківських металів незалежно від суми зазначаються найменування пред`явленого клієнтом документа (паспорт громадянина України або інший документ, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладання правочинів), серія (за наявності), номер і дата його видачі, найменування установи, що видала документ [для нерезидентів - номер (та за наявності - серія) паспорта (або іншого документа, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладення правочинів), дату видачі та орган, що його видав, громадянство]. Дата народження та місце проживання (для нерезидентів - місце тимчасового перебування) зазначаються в разі ідентифікації клієнтів відповідно до вимог законодавства України про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Аналіз п. п. 102-105 розділу VI від 25 вересня 2018 року №103, додатку №18 до Інструкції від 25 вересня 2018 року №103 свідчить, що особа, яка звертається для проведення касової операції з видачі готівкових коштів з депозитного рахунку, надає працівнику банку паспорт громадянина України або інший документ, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладання правочинів.

Перелік документів, які можуть бути використані на території України для укладання правочинів, вичерпно визначений ст. 43 Закону України "Про нотаріат". Такими документами, зокрема є паспорт громадянина України або інші документи, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи громадянина, який звернувся за вчиненням нотаріальної дії (паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, дипломатичний чи службовий паспорт, посвідчення особи моряка, посвідчення члена екіпажу, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний паспорт іноземця або документ, що його замінює, посвідчення особи з інвалідністю чи учасника Другої світової війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи).

При цьому посвідчення водія, особи моряка, особи з інвалідністю чи учасника Другої світової війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи, не можуть бути використані громадянином України для встановлення його особи під час укладення правочинів (ч. 3 ст. 43 Закону України "Про нотаріат").

У ст. ст. 81, 82 ЦПК України встановлені правила звільнення сторони від доказування та розподілу доказування між сторонами.

Згідно з положенням, передбаченим ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч. 1 ст. 82 ЦПК України).

Сторонами справи визнається та обставина, що 11 та 17 січня 2019 року, звертаючись до відділення банку з вимогами повернути банківські вклади та нараховані проценти, ОСОБА_1 надав працівнику банку довідку від 20 грудня 2018 року №11/2705933, видану Шевченківським РВ ГУ ДМС України, у якій зазначено, що у позивача вилучено паспорт громадина України (а. с. 42).

Однак згідно з нормами Інструкції від 25 вересня 2018 року №103 з урахуванням положень ст. 43 Закону України "Про нотаріат" указана довідка не може бути використана як документ для проведення касової операції з видачі готівкових коштів з депозитного рахунку.

У матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази, які б підтверджували те, що при зверненні до відділення банку 11 та 17 січня 2019 року ОСОБА_1 , окрім довідки від 20 грудня 2018 року №11/2705933, виданої Шевченківським РВ ГУ ДМС України, пред`явив працівнику банку також і паспорт громадянина України для виїзду за кордон. Так, у поданих позивачем заявах від 11 та 17 січня 2019 року (а. с. 46, 47) відсутня вказівка, що додатком до цієї заяви є копія паспорта громадянина України для виїзду за кордон, виданого на ім`я ОСОБА_1 . Сама по собі наявність у ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон не свідчить, що цей документ був наданий ним працівнику банку 11 та 17 січня 2019 року при зверненні до відділення банку для повернення банківського вкладу та нарахованих процентів.

У подальшому, коли ОСОБА_1 повторно звернувся до АТ "Універсал Банк" з заявами про повернення банківських вкладів та нарахованих процентів, пред`явивши документ, передбачений п. 105 розділу VI від 25 вересня 2018 року №103, додатком №18 до Інструкції від 25 вересня 2018 року №103 та ст. 43 Закону України "Про нотаріат", 29 січня 2019 року банк повернув позивачеві депозити та сплатив проценти за ними.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що банком не було допущено порушень законодавчих норм при поверненні позивачеві банківських вкладів, а тому у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 200, 206, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Універсал Банк" про стягнення процентів за користування банківськими вкладами, пені за прострочення повернення банківських вкладів, втрат від інфляції та трьох процентів річних від простроченої суми - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Андрейчук

Повний текст рішення виготовлено 19 грудня 2019 року