Ухвала

30 січня 2019 року

м. Київ

справа № 753/17895/15-ц

провадження № 61-37296св18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

третя особа - ОСОБА_6,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_5, подану представником ОСОБА_7, на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 грудня 2017 року у складі судді Даниленка В. В. та постанову Апеляційного суду міста Києва від 21 травня 2018 року у складі колегії суддів: Лапчевської О. Ф., Кравець В. А., Кулікової С. В.,

ВСТАНОВИВ :

У вересні 2015 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5, третя особа - ОСОБА_6, про визнання права власності на частку в спільному майні в порядку проведення його поділу та усунення перешкод у здійсненні права користування майном.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року позов ОСОБА_4 задоволено частково.

Визнано в порядку поділу спільного майна подружжя за ОСОБА_4: 1) право особистої власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 103,40 кв. м; 2) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу Сузукі SX4, державний номерний знак НОМЕР_1, 2011 року випуску; 3) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу - мотоцикл марки Honda, модель Silver wing, номер шасі НОМЕР_3, реєстраційний номер НОМЕР_2 від 10квітня 2009 року, 2004 року випуску; 4) право особистої приватної власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 41,6 кв. м; 5) ідеальну частку в обсязі 50 відсотків усіх матеріалів та обладнання у вигляді житлового будинку та господарських (допоміжних) споруд, які не введено в експлуатацію, загальною площею будинку 302,5 кв. м, житловою площею будинку 140,8 кв. м, допоміжних споруд (тераси, ганку, будинку охорони, навісу, бані, теплиці, огорожі, колонки питної, каналізаційної споруди, вимощення), а також систем життєзабезпечення, розташованих на земельній ділянці у АДРЕСА_4, з кадастровим номером НОМЕР_4 загальною площею 0,0989 га, реєстровий номер 05, призначення - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Визнано в порядку поділу спільного майна подружжя за ОСОБА_8: 1) право особистої власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 103,40 кв. м; 2) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу Сузукі SX4, державний номерний знак НОМЕР_1, 2011 року випуску; 3) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу мотоцикл марки Honda, модель Silver wing, номер шасі НОМЕР_3, реєстраційний номер НОМЕР_2 від 10 квітня 2009 року, 2004 року випуску; 4) право особистої приватної власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_3, загальною площею 41,9 кв. м; 5) ідеальну частку в обсязі 50 відсотків усіх матеріалів та обладнання у вигляді житлового будинку та господарських (допоміжних) споруд, які не введено в експлуатацію, загальною площею будинку 302,5 кв. м, житловою площею будинку 140,8 кв. м, допоміжних споруд (тераси, ганку, будинку охорони, навісу, бані, теплиці, огорожі, колонки питної, каналізаційної споруди, вимощення), а також систем життєзабезпечення, розташованих на земельній ділянці у АДРЕСА_4, з кадастровим номером НОМЕР_4 загальною площею 0,0989 га, реєстровий номер 05, призначення - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

В решті позову відмовлено.

Додатковим рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 07 грудня 2017 року стягнуто з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_4 витрати по сплаті судового збору у розмірі 6 090,00 грн.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 21 травня 2018 року рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року залишено без змін.

У червні 2018 року ОСОБА_5 через свого представника ОСОБА_7 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 21 травня 2018 року, обґрунтовуючи свою вимогу неправильним застосуванням судами норм матеріального права і порушенням норм процесуального права, та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду від 02 липня 2018 року відкрито касаційне провадження у даній справі.

Відповідно до частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п'ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

У відповідності до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої цієї статті визначає, що в разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішує Верховний Суд з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Положення частин п'ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то у задоволенні клопотання про виклик ОСОБА_5 та її уповноваженого представника слід відмовити.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про виклик ОСОБА_5 та її уповноваженого представника для надання пояснень у справі.

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа - ОСОБА_6, про визнання права власності на частку в спільному майні в порядку проведення його поділу та усунення перешкод у здійсненні права користування майном, за касаційною скаргою ОСОБА_5, поданою представником ОСОБА_7, на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 21 травня 2018 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. О. Кузнєцов

А. С. Олійник

Г. І. Усик