Провадження № 2/761/6827/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Піхур О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсною довіреності, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва подано позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсною довіреності.

Ухвалою судді від 12.11.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

10.12.2019 року відповідачем ОСОБА_2 подано заперечення про розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без (повідомлення) виклику сторін та призначення справи до розгляду в порядку загального позовного провадження, в обґрунтування якого він зазначив, що справа не відноситься до малозначних, оскільки потребує детального розгляду спору по суті, тому має бути досліджено думку сторін, необхідністю залучення до розгляду третьої особи, докази, допит свідків, з метою забезпечення повного, об`єктивного розгляду даної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання відповідача не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до ч.1. ст.274 ЦПК України дана категорія спорів належить до незначної складності, а належних доказів необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження відповідачем до клопотання долучено не було.

Враховуючи ціну позову, значення справи для сторін, складність справи, наявність доказів в матеріалах справи, справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, тому вимога відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження не підлягає задоволенню.

Якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали (ч.4 ст. 187 ЦПК України).

Строки, передбачені ст. 187 ЦПК України були встановлені в ухвалі суду про відкриття провадження у справі від 12.11.2019 року.

Враховуючи вимоги ст.ст.274, 276, 277 ЦПК України, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази (Глава 5 Розділу 1 ЦПК України) і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (Глава 1 Розділу ІІІ ЦПК України), а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків (ч. 1 ст. 279 ЦПК України).

Згідно вимог ст. ст. 83, 178, 179, 180, 181 ЦПК України одночасно з направленням до суду: доказів (крім речових доказів), відзиву, відповіді на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, їх копії повинні бути надіслані іншим учасникам справи, а суду надано документи, що підтверджують їх надіслання.

Також 12.12.2019 року відповідачем ОСОБА_2 подано клопотання про виклик свідка, а саме: ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 )

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду (ч.1, ч. 4 ст. 91 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 19, 196-200, 274,276, 277, 279, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсною довіреності в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Призначити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою: 03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, каб. №408 (4-й поверх) на 26.03.2020 року о 08.30 год.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про допит свідка у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсною довіреності - задовольнити.

Викликати і допитати свідка: - ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 ).

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки «Судова влада України»: http://sh.ki.court.gov.ua/sud2610/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя