Справа № 525/1260/18
Провадження № 2/525/40/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.02.2019 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - судді Хоролець В.В., при секретарі Пилипенко П.І., розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 08 квітня 1994 року Остап'євською сільською радою Великобагачанського району Полтавської області, актовий запис №3. Малолітніх дітей не має. Позивач звернувся до суду і просив шлюб розірвати, вказує, що на примирення не згодний. Зазначає у позові про те, що сімейне життя з відповідачкою не склалося, через відсутність взаєморозуміння в сім'ї, різні погляди на сімейні цінності та сімейне життя. Це призвело до неможливості подальшого спільного проживання. Позивач стверджує, що збереження сім'ї не можливе та суперечить його інтересам, на примирення не згідний. Посилаючись на вищевикладене, просив шлюб між сторонами розірвати (а.с.2).

Згідно листа Остап'євської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області від 16.11.2018 року №146, який надійшов до суду 20.11.2018 року, відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.12). Тобто відповідач у справі має зареєстроване місце свого проживання у встановленому законом порядку.

Загальне позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 21.11.2018 року (а.с.14) і підготовче засідання у справі призначено у строки, передбачені ЦПК України.

Відповідачу у справі ОСОБА_2 за зареєстрованим місцем її проживання було направлено копію позовної заяви з доданими до неї документами, однак з відмітки вузла поштового зв'язку вбачається, що даний відповідач за зареєстрованим місцем її проживання в АДРЕСА_1 не проживає (а.с.а.с.17-18). Тобто ОСОБА_2 в силу положень ст.ст.128-131 ЦПК України вважається такою, що належним чином сповіщена про день і час проведення підготовчого засідання у справі.

17.12.2018 року від позивача у справі ОСОБА_1 до суду надійшла письмова заява про проведення розгляду справи у його відсутність, вказав, що строк на примирення йому не потрібен (а.с.19).

17.12.2018 року у даній справі проведено підготовче засідання і судовий розгляд справи призначений на 09.01.2019 року (а.с.21), який було відкладено на 04.02.2019 року. При цьому, було вирішено відповідача у справі ОСОБА_2 викликати до суду на 04.02.2019 року в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, оскільки вона за зареєстрованим місцем свого проживання не проживає. Дане оголошення про виклик її до суду було розміщене на сайті (а.с.а.с.30,33).

В судове засідання 04.02.2019 року не з'явилися відповідач, вона повідомлялася про день і час розгляду справи за зареєстрованим місцем свого проживання, однак за цією адресою вона відсутня і поштову кореспонденцію не отримує (а.с.а.с.31-32), однак в силу положень ст.ст.128-131 ЦПК України вважається такою, що належним чином сповіщена про день і час розгляду справи. Крім цього, в силу ч.11 ст.128 ЦПК України вона також вважається сповіщеною про день і час розгляду справи шляхом опублікування відповідного оголошення про її виклик до суду на офіційному веб-сайті суду (а.с.а.с.30,33). Відзиву на позов дана відповідачка суду не подавала.

Враховуючи неявку часників справи, суд проводить судове засідання з урахуванням положень ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що подружжя ОСОБА_2 перебуває в зареєстрованому шлюбі з 08 квітня 1994 року, шлюб зареєстрований Остап'євською сільською радою Великобагачанського району Полтавської області, актовий запис №3 (а.с.4).

З довідки про склад сім'ї №790 від 21.09.2018 року, виданої виконкомом Остап'євської сільської ради Полтавської області вбачається, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, дійсно зареєстрований і проживає в АДРЕСА_1 та має такий склад сім'ї: чоловік - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, наймач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5).

З доводів позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, зберегти сім'ю не вдалося, позивач на примирення не згідний, сторони проживають спільно в даний час (а.с.2).

Статтею 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.

Згідно ст.21 СК України шлюб є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

За нормою ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вказав Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2018 року у справі №569/458/18, незгода будь-якого зі сторін подружжя продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбу.

Як вбачається з доводів позовної заяви, шлюбні відносини між сторонами фактично припинились, на примирення позивач не згоден, про що подав відповідну письмову заяву; відповідач відзиву на позов не подавала.

Шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння і взаємоповаги в сім'ї, різні погляди на сім'ю та сімейне життя зокрема, в зв'язку з цим сторони втратили одне до одного почуття поваги та любові.

При таких обставинах справи суд вважає, що сім'я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає і вони про це не просили суд, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з подружжя, тому є підстави для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.21,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,128-131,247,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Шлюб, зареєстрований 08 квітня 1994 року Остап'євською сільською радою Великобагачанського району Полтавської області, актовий запис №3 між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_7 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «ОСОБА_2».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1; відповідач ОСОБА_2, зареєстрована у встановленому законом порядку на проживання в АДРЕСА_1, ідентифікайний номер суду не відомий.

Суддя В.В. Хоролець