РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2019 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Порощука П.П.,

при секретарі Маліщук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жмеринка за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання в нотаріальну контори письмової заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернувся до суду з даною позовною заявою, в якій просив винести рішення, яким визначити додатковий строк два місяці для подання ним заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Браїлів Жмеринського району Вінницької області померла його матір ОСОБА_5 , яка постійно до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . На час відкриття спадщини разом із спадкодавцем ОСОБА_5 був зареєстрований, але не проживав ОСОБА_2 . У зв`язку з відсутністю спадкового майна після смерті матері я не звертався з письмовою заявою про прийняття спадщини в нотконтору до шісти місяців після смерті матері як спадкоємець першої черги за законом. Однак, в березні 2015 року позивач отримав копію позовної заяви Жмеринської міжрайонної прокуратури в інтересах його брата ОСОБА_6 , інваліда 2-ї групи, про визнання права на обов`язкову частку у спадщині. Зі змісту позову я дізнався, що після смерті матері відкрилася спадщина на земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 5,1472 га, на яку не видавалися правовстанволювальні документи та додатках до позову було додано копію заповіту, посвідченого 19.03.1997 року секретарем виконкому Браїлівської селищної ради народних депутатів Жуковським Г.І. за реєстром №240, згідно якого матір ОСОБА_5 все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй по закону заповідала позивачу. Даний заповіт не змінено та не відмінено, він є чинним. Згідно рішення Жмеринського міськрайонного суду від 27.05.2015 р. за ОСОБА_6 було визнано право на обов`язкову частку в розмірі 1/8 частини зазначеної земельної ділянки. Суд визнаючи право на 1/8 частину земельної ділянки за ОСОБА_6 , не перевірив чи прийняв він спадщину після смерті матері. Заяви про прийняття спадщини до нотконтори ОСОБА_6 не подавав. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер. Отже, після смерті матері відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 4,1472 га на території Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області. На вказану земельну ділянку правовстановлювальні документи не видавалися. В оформленні спадщини йому відмовили по тій причині, що він пропустив шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Височанська А.В. не з`явилися. В наданій до суду заяві просили справу розглянути у їх відсутність, позовні вимоги підтримали повністю та просили їх задовольнити.

Представник відповідача Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Резидент В.Д. в судове засідання не з`явився, надавши на електрону почту суду заяву про розгляд справи у його відсутність , не заперечив щодо задоволення заявлених позовних вимог.

Треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не заперечували щодо задоволення заявлених позовних вимог, про що надали відповідні заяви та просили розгляд справи розглянути у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов належить задовольнити враховуючи таке.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Браїлів Жмеринського району Вінницької області померла матір позивача (а.с.6а) ОСОБА_5 (а.с.6б), яка постійно до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини разом з нею був зареєстрований, але не проживав ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою Браїлівської селищної ради від 10.07.2019 р. №2385 (а.с.24).

Згідно копії заповіту посвідченого 19.03.1997 року секретарем виконкому Браїлівської селищної ради народних депутатів за реєстром №240, згідно якого матір ОСОБА_5 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, що все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй по закону заповідала своєму синові позивачу ОСОБА_1 Заповіт не змінено та не відмінено (а.с.25).

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру заповіти/спадкові договори) від 09.07.2019 р. даний заповіт є чинним (а.с.30).

За інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (Спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.07.2019 р., після смерті ОСОБА_5 за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с.29).

Згідно рішення Жмеринського міськрайонного суду від 27.05.2015 р. за ОСОБА_6 було визнано право на обов`язкову частку в розмірі 1/8 частини земельної ділянки (пай) № НОМЕР_1 площею 4,1472, розташованої на території Браїлвської та Людавської сільської ради Жмеринського району Вінницької області після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.21-23). ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер.

Після смерті матері відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 4,1472 га на території Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області. На вказану земельну ділянку правовстановлювальні документи не видавалися (а.с.25-28).

При зверненні до Жмеринської районної державної нотаріальної контори Вінницької області з приводу оформлення спадщини позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 оскільки позивач своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини та не пред`явив доказів про реєстрацію місця проживання разом із спадкодавицею на час її смерті (а.с.31).

Спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не заводилася (а.с.44).

Дослідивши вищезазначені докази, встановлено, що між сторонами виник спір із спадкових правовідносин про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню та суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що позов обґрунтований, стверджений доказами, які не суперечать один одному, є належним та допустимими та підлягає задоволенню, виходячи із таких норм права, що регулюють зазначені спірні правовідносини.

Відповідно до вимог ст.ст.1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічна правова позиція, міститься і у висновку, викладеному в постанові Верховного суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Браїлів Жмеринського району Вінницької області.

На підставі ст.ст.263-265 ЦПК України, керуючись ст.1272 ЦК України, суд,

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), додатковий строк тривалістю два місяці після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в смт.Браїлів Жмеринського району Вінницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Порощук П.П.