пр. № 2/759/637/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2019 року м.Київ

Святошинський районний суд м.Києва

у складі судді Миколаєць І.Ю.,

при секретарі Шелудько В.В.,

за участі представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника третьої особи (ОСОБА_4.) ОСОБА_5

розглянувши клопотання ОСОБА_1, яка представляє інтереси ОСОБА_6 про долучення долучення до матеріалів справи уточненої позовної заяви із залученням до участі у справі співвідповідачів та зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 (04078, АДРЕСА_1) до ОСОБА_7 (АДРЕСА_3 треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 (03190, АДРЕСА_2), ОСОБА_8 (АДРЕСА_4) про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ :

07.09.2017 року ОСОБА_9, яка представляє інтереси ОСОБА_6 звернулась до Святошинського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_7 (АДРЕСА_3 вимогами якого є визнання права власності на спадкове майно. Ціна позову визначена позивачем у розмірі 105 215, 00 грн.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м.Києва від 27.09.2017р. відкрито провадження у справі (а.с.18).

Відповідно до п. 9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України (за редакцією ЗУ № 2147-УІІІ від 03.10.2017 р., в дії з 15.12.2017 р.), заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 23.04.2018р. продовжено розгляд справи в порядку загального позовного провадження (а.с.60).

Ухвалами від 23.10.2018 р. та 19.11.2018 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_8 тули залучені до справи як треті особи без самостійних вимог (а.с.87,112).

Відповідачем наданий відзив на позовну заяву (а.с. 32, 43).

Предметом даного позову є 1/6 частина нерухомого майна, підставою позову є ті норми, за якими можливе набуття права власності на нерухоме майно, змістом є визнання права власності на нерухоме майно.

Під час проведення підготовчого засідання представником позивача подана уточнена позовна заява якою фактично залучається до участі у справі співвідповідач ОСОБА_4 та залучаються додатково інші треті особи: ОСОБА_10 та ОСОБА_11. В частині змісту позовних вимог конкретизується вимога про визнання за позивачем права власності з додаванням іншого майна право власності на яке просить визнати поживач, а також заявляються нові позовні вимоги: про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу будинку та про скасування рішення про державну реєстрацію на 3/4 частини житлового будинку на ім"я ОСОБА_4 з виключенням запису з державного реєстру прав власності, яку пов'язує із зміною предмету позову.

Представники відповідача не заперечують проти прийняття уточненої позовної заяви, однак просять у оголошенні перерви у підготовчому засіданні для підготовки клопотання про витребування доказів у зв"язку зі зміненими позовними вимогами та підготовки уточненого відзиву.

Суддя, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

Одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу (ч.1 с.189 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстава позову допускається не пізніше ніж за п»ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Законодавцем передбачене право судді під час підготовчого засідання заслухати уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (п.4ч.2 ст.197 ЦПК України). Таке уточнення може стосується уточнень раніше заявлених вимог без зміни їх суті (помилки в датах, прізвищах, неточність формулювання). Однак, з огляду на права, надані сторонам процесуальним Законом фундаментально відносно тексту позову, позивач може : збільшувати/зменшувати розмір позовних вимог (стосується вимог у грошовому вимірі), змінити підставу або предмету позову. І цей перелік є вичерпним.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою ч. 3 ст. 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

У даному випадку, подачею уточненої позовної заяви, предмет позову не змінюється, а лише додається новий предмет позову до раніше заявленого. Заявлення ж додаткових вимог після відкриття провадження ЦПК України не передбачено. Позивач має право лише або змінити предмет позову або змінити його підставу. Тобто не можна змінити предмет позову шляхом додавання інших позовних вимог, оскільки предмет позову при цьому фактично не змінюється.

Складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст. Своїм уточненим позовом представник позивача фактично подає новий позов зі своїм предметом, підставою, змістом. Тобто додаються як додатковий предмет, так і додаткова підстава та додатковий зміст.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч.3ст.274 ЦПК України). Принаймні дотримання таких вимог вимагається починаючи з дня введення в дію нової редакції ЦПК України - 15.12.2018 р.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем заявляються поряд із раніше заявленими нові додаткові вимоги (поряд з наявними предметом, підставою, змістом, новий предмет, нова підстава, новий зміст), які не можуть вважатись такими, що змінюють раніше заявлений предмет спору, або змінюють підставу позову, а тому заява позивача про уточнення позову фактично являється новим позовом, виходячи із чого не може відбутись і залучення співвідповідачів.

Керуючись ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1, яка представляє інтереси ОСОБА_6 про долучення до матеріалів справи уточнення позовної заяви із залученням до участі у справі співвідповідачів та зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 (04078, АДРЕСА_1) до ОСОБА_7 (АДРЕСА_3 треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 (03190, АДРЕСА_2), ОСОБА_8 (АДРЕСА_4) про визнання права власності на спадкове майно, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.Ю. Миколаєць