Провадження № 2-во/761/102/19
У Х В А Л А

14 червня 2019 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

при секретарі Орел П.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Публічного акціонерного товариства "Родовідбанк" про виправлення описки в ухвалі суду від 25.03.2019 року по справі за матеріалами позовної заяви публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» Шевченка Андрія Миколайовича до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки , -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з даною заявою, відповідно вимог якої просить суд виправити описку в ухвалі суду по справі 761/19414/19 щодо зазначення розміру судового збору, зазначивши суму 1921,00 грн. замість 19210,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, а тому суд вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про часткове задоволення даної заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Як вбачається з матеріалів справи, 07 травня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва відповідно до ухвали Київського апеляційного суду м. Києва від 15.04.2019 року надійшли матеріали позову публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» Шевченка Андрія Миколайовича до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, які відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2019 року були передані для розгляду судді Рибаку М.А 14.05.2019 року.

15.05.2019 року суддею було постановлено ухвалу, якою позовну заяву публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» Шевченка Андрія Миколайовича до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки було залишено без руху.

Відповідно до вказаної ухвали, позивачу необхідно було надати до суду нову редакцію позовної заяви із зазначенням у ній ціни позову та надати квитанцію підтвердження сплати судового збору за звернення до суду з даним позовом у сумі 19210,00 грн.

Як вбачається зі змісту ухвали суду від 15 травня 2019 року судом дійсно було допущено описку при зазначенні розміру судового збору, який необхідно сплатити позивачу за звернення до суду з даним позовом, виходячи з ціни позову.

Згідно змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить суд звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок часткового погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором, яка станом на 18.03.2019 року становить 4 305 811,64 євро.

Таким чином, як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи ціну позову позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 672 350,00 грн. та надати до суду квитанцію на підтвердження його сплати, однак судом було помилково вказано в ухвалі суду розмір судового збору як 19 210,00 грн.

При цьому, суд звертає увагу на те, що позивач має сплатити судовий збір за звернення до суду з даним позовом з вимогою майнового характеру.

Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 907/9/17 зробила правовий висновок щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно.У постанові від 26 лютого 2019 року зазначено, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Велика Палата відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених в постанові від 23 січня 2018 року у справі № 2-340/461/16-ц про те, що за подачу позову про звернення стягнення на предмет іпотеки судовий збір має сплачуватись як за вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що в ухвалі суду від 15.03.2019 року було допущено описку при зазначенні суми судового збору, який необхідно сплатити позивачу за зверенння до суду з даним позовом, суд приходить до висновку, що заява про виправлення описки підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 269, 353, Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву Публічного акціонерного товариства "Родовідбанк" про виправлення описки в ухвалі суду від 25.03.2019 року по справі за матеріалами позовної заяви публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» Шевченка Андрія Миколайовича до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, - задовольнити частково.

Виправити описку в ухвалі суду від 15.03.2019 року у справі 761/19414/19, зазначивши розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу за звернення до суду з даним позовом та надати квитанцію на підтвердження його сплати - 672350,00 грн. замість невірного 19210,00 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

СУДДЯ М.А. РИБАК