ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі :

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

за участю позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області, про встановлення додаткового строку для прийняття спдщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що 21 квітня 2015 року померла ОСОБА_3. Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, а саме житловий будинок в селі Веприк Фастівського району Київської області вул.Лісна, 3 та земельна ділянка. Спадкоємцями першої черги за законом є позивач ОСОБА_1, як син спадкодавиці та ОСОБА_2, як чоловік спадкодавиці. Позивачі, як спадкоємці першої черги за законом вчасно не звернулися до нотаріальної контори для прийняття спадщини з поважних причин, а саме ОСОБА_2, дуже важко переніс смерть дружини в звязку з чим у нього погіршився стан його здоровя, а також він є людиною похилого віку та учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС. Позивач ОСОБА_1, доглядав за своїм батьком і зміг звернутися до нотаріуса лише у листопаді 2018 року. При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину отримав відмову в звязку з пропуском строку передбаченого чинним законодавством. Після цього змушені звернутися з даним позовом до суду.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 07.12.2018 року дана справа призначена до розгляду у загальному позовному провадженні.

Позивач ОСОБА_1, в підготовчому судовому засідані позовні вимоги підтримав і просив їх задовільнити. Не заперечував проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_2, до суду не зявився під час подачі позову зазначив справу слухати у його відсутність.

Представник відповідача надали до суду заяви де просили справу слухати у їх відсутність. Постановити рішення згідно діючого законодавства.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.01.2019 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті.

В судове засідання сторони не зявилися про час слухання справи повідомлені вчасно та належним чином. Позивачі при подачі позову до суду зазначили про слухання справи у їх відсутнісь. Представник відповідача надав клопотання про слухання спрви у його відсутність.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Матеріалами справи встановлено, що 21 квітня 2015 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть ОСОБА_4 І-БК №341619 виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану соломянського районного управління юстиції у м.Києві.

Спадкодавець заповіту не залишила. Спадкоємцями першої черги за законом є позивачі по справі ОСОБА_2, як чоловік та ОСОБА_1, як син.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивач ОСОБА_2 на час відкриття спадщини зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_1. Місце проживання спадкодавця письмовими матеріалами не підтверджено.

Позивач ОСОБА_1 в передбачений ст.1270 ЦК України 6 - місячний строк не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

При зверненні позивача 22 листопада 2018 року до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна, ОСОБА_5, державним нотаріусом Пятої Київської нотаріальної контори Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22 листопада 2018 року за вих.№5416/02-31 було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину в звязку з пропуском строку подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_2, з заявою до нотаріуса не звертався.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за N 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, зазначивши поважністю причини пропуску строку для прийняття спадщини перебування його за межами України.

Разом з тим, належних доказів у підтвердження даних фактів позивачем та його представником суду надані не були.

Як вбачається з наданих до суду письмових матеріалів позивач ОСОБА_1, зазначає про те, що ним було пропущено строк подачі заяви до нотріуса про прийняття спадщини у звязку з доглядом батька ОСОБА_2, який важко переніс смерть дружини, хворів та є особою похилого віку та учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС.

Разом з тим, належних доказів про поважність причин пропуску звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, суду позивачами надані не були. Суд не бере до уваги надані Виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_2 так, як вони не містять інформації про поважність пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивача ОСОБА_1, а також і позивача ОСОБА_2, який взагалі не звертався із вказаною заявою до нотаріуса.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи (ст.76 ЦПК України).

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які позивачі посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.4,12,13,76-82,133,141,258,259,263,265,268 ЦПК України, на підставі ст.15,16,1220-1222,1233,1235,1258,1268,1269,1270,1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволені позову ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, іден.номер:НОМЕР_1, зареєстр: ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, ідент.номер:НОМЕР_2 зареєстр: ІНФОРМАЦІЯ_5 до Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області, місцезнаходження: с.Веприк, вул.Шевченка, 47 Фастівського району Київської області (Код ) про встановлення додаткового строку для прийняття спдщини, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Київської області протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення буде виготовлено 12 жовтня 2018 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей