ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/694/19Головуючий по 1 інстанції
Справа № 705/936/19 Категорія: на ухвалу Годік Л. С.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2019 року м.Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів :

Храпка В.Д.,

Вініченка Б.Б., Бондаренка С.І.

за участю секретаря Матюхи В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 жовтня 2019 року, постановленої під головуванням судді Годі Л.С., по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, усунення перешкод у користуванні будинком, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2019 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, усунення перешкод у користуванні будинком.

11 квітня 2019 року ОСОБА_2 подала до суду заяву про забезпечення доказів, в якій просила призначити судову будівельно-технічну експертизу та витребувати з Уманського ВП ГУНП в Черкаській області матеріали перевірки заяв ОСОБА_2 від 03 жовтня 2018 року та від 16 жовтня 2018 року.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 11 квітня 2019 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено питання:

1) визначити варіанти виділу в натурі 1/2 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням вартості кожної із ідеальних часток.

Проведення експертизи доручено судовим експертам Черкаського відділення Київського НДІСЕ, попереджено експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову від виконання покладених обов`язків без поважних причин відповідно до ст.ст. 384, 385 КК України.

Витрати за проведення будівельно-технічної експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 та зобов`язано позивача надати на вимогу експерта документи, що необхідні для проведення експертизи для огляду та виготовлення копій експертом у визначений останнім час.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

12 вересня 2019 року справа повернута до суду першої інстанції з повідомленням про неможливість надання висновку експерта.

23 жовтня 2019 року під час розгляду справи представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заявила усне клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 жовтня 2019 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу.

Проведення експертизи доручено судовим експертам Черкаського відділення Київського НДІСЕ, попереджено експертів про кримінальну відповідальність за відомо неправдивий висновок та відмову від виконання покладених обов`язків без поважних причин відповідно до ст.ст. 384, 385 КК України.

Витрати за проведення будівельно-технічної експертизи покладено на ОСОБА_2 .

Зобов`язано позивача надати на вимогу експерта документи, що необхідні для проведення експертизи для огляду та виготовлення копій експертом у визначений останнім час.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати як незаконну, необґрунтовану.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що при постановленні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції не надав учасникам справи запропонувати свої питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку. Також розгляд вказаного клопотання проводився без участі відповідача та його представника.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу апеляційного суду не надходив.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія проходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення по наступних підставах:

Відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України апеляційний суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановляючи ухвалу про призначення у справі судову будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що вирішення даного спору не можливе без проведення експертизи. Оплату за проведення експертизи покладено на позивача відповідно заяви.

Висновки суду відповідають вимогам закону.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч.5 ст.103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Враховуючи в сукупності правове регулювання підстав для призначення судової будівельно-технічної експертизи та наведені позивачем в обґрунтування своїх вимог твердження, апеляційний суд приходить до висновку про те, що судом першої інстанції вірно призначено судову будівельно-технічну експертизу для виділу в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, що потребує застосування спеціальних знань (п.1 ч.1 ст.103 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Апелянт вказаних висновків не оспорює та не спростовує.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Із матеріалів справи вбачається, що позивачем з метою забезпечення позову заявлено клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи та надано можливість відповідачу надати заперечення на клопотання.

Відповідач не скористався своїм правом та не надав суду заперечення на клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи .

Із матеріалів справи, а саме з протоколу підготовчого засідання від 11 квітня 2019 року (а/с 42) вбачається, що представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 був присутній в судовому засіданні 11 квітня 2019 року при розгляді клопотання про призначення експертизи і не заперечував проти задоволення клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, не скористався правом та не надав заперечення на поставлені питання та не надав свої питання , які потребують висновку експерта, також не висловив свою думку в якій установі буде проводитись експертиза.

Посилання апелянта в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції задоволив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи без відповідача та його представника та не надав можливості надати зроблений відповідний висновок та доповнити питання, які поставлені на вирішення експертові, оскільки клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, яке було предметом розгляду 23 жовтня 2019 року було подано позивачем 11 квітня 2019 року, а тому і у відповідача, і у його представника був час для ознайомлення з вказаним клопотанням та для надання відповідних заперечень і доповнень.

Також в підготовчому судовому засіданні 11 квітня 2019 року, в якому брав участь представник відповідача, не було вказано, що існує відповідний експертний висновок, що стосується даного спору, а саме виділу в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності.

Крім того, предметом розгляду 23 жовтня 2019 року було клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, подане позивачем 11 квітня 2019 року, оскільки ухвала суду від 11 квітня 2019 року про призначення експертизи не була виконана через ненадання додаткових документів на запит судового експерта.

Також при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Враховуючи, що питання, які були подані позивачем для проведення судової будівельно технічної експертизи судом не були відхилені або змінені, тому і не потребували мотивування.

Оскільки ні відповідачем, ні його представником не було надано іншого висновку експерта, не було заперечень щодо питання, які були поставлені експерту та не надійшло заперечень щодо експертної установи, суд першої інстанції постановив правильну ухвалу, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обгрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Таким чином, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23 жовтня 2019 року залишити без задоволення , а ухвалу суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: