Справа №635/9047/19
Провадження по справі № 2/635/3731/2019
У Х В А Л А

18 грудня 2019 року смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, третя особа Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Полякова Людмила Олександрівна про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом,-

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просив визнати за ним право власності на земельну ділянку № НОМЕР_1 площею 3,0289 га, розташовану на території Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, кадастровий номер :03:038:0015, яка передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ЦПК України з наступних підстав.

Згідно п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» (№ 2658-ІІІ) звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року (№ 358) оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», хоча б за однією із спеціалізацій у межах напрямку «1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму «2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності».

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірної земельної ділянки, які б відповідали вищевказаним вимогам закону, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити чи відповідає зазначена позивачем ціна позову у розмірі 97642,86 гривень дійсній вартості майна, на яке він просить визнати право власності. Долучена до позовної заяви роздруківка з газети «Аналітика» щодо нормативної грошової оцінки землі не може бути доказом вартості майна в розумінні ст. 77,78 ЦПК України та не може підтверджувати вартість саме земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 3,0289 га, розташованої на території Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, кадастровий номер :03:038:0015, яка передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

У зв`язку з відсутністю вищевказаних даних, суд також позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який необхідно позивачу сплатити відповідно до Закону України «Про судовий збір», яким передбачена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, а саме : 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Частиною 3 ст.177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Пунктом 26 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

В порушення зазначених вище вимог, позивачем до позовної заяви додано копію квитанції №69230 від 12 грудня 2019 року про сплату ОСОБА_1 за подання до суду вищевказаної позовної заяви судового збору у розмірі 476,42 гривень.

Позивачем разом з позовною заявою подано до суду клопотання про відстрочення сплати частини судового збору у розмірі 500 гривень до 10 січня 2020 року або до ухвалення рішення по справі, зазначивши, що на момент подачі позову він мав лише частину коштів у розмірі 476,2 гривень, які сплатив за подання вищевказаного позову.

Відповідно до вимог п. з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з аналізу змісту зазначеної статті, основною умовою, за якою може мати місце відстрочення від сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений належними доказами.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому зазначення про відсутність коштів не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Оскільки позивачем до заяви про відстрочення судового збору на підтвердження свого майнового стану не надано жодних доказів, заява про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,-

П О С ТА НО В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, третя особа Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Полякова Людмила Олександрівна про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, третя особа Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Полякова Людмила Олександрівна про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В.Бобко