Провадження № 2/225/95/2019
Справа № 225/6072/18
07 лютого 2019 року м.Торецьк
Дзержинський міський суд Донецької області у складі:
головуючого - судді Мигалевича В.В.,
за участю секретаря - Голубової О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дзержинського міського суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,-
В жовтні 2018 року позивач звернувся до Дзержинського міського суду Донецької області з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Позивач в судове засідання не зявилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, наполягала на їх задоволенні.
Відповідач в судове засідання не прибув з невідомих суду причин, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутністю не надавав. Справа розглядається на підставі ст. 280 ЦПК України заочно.
Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Згідно з положеннями статей 55, 124 Конституції України, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Суд зазначає, що між сторонами по справі виникли цивільно-правові відносини, що регулюються Цивільним кодексом України, Житловим кодексом України та іншими нормативно - правовими актами.
Судом встановлено, що позивач перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 який було розірвано на підставі рішення Дзержинського міського суду Донецької області від 08 грудня 2017 року. З вищезазначеного рішення також вбачається, що при реєстрації шлюбу позивачем було змінено дівоче прізвище "Лаврова" на "Міроненко" (а.с.16).
З копії свідоцтва про шлюб серії І-НО №483307 від 26 грудня 2017 року вбачається, що позивач вдруге вийшла заміж у зв'язку з чим змінила прізвище з "Міроненко" на "Чопенко" (а.с.8).
Відповідно до ордеру №1039 від 30.09.2005 року, виданого на підставі рішення Дзержинського міської ради від 21.09.2005 року ОСОБА_4 (нині ОСОБА_1А.) є основним наймачем квартири АДРЕСА_2 (колишня назва смт.Кірове) в місті Торецьку (колишня назва м.Дзержинськ) Донецької області (а.с.9).
Відповідно до довідки про склад сім'ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №б/н від 22.06.2018 року, виданої Комунальним підприємством «Торецьккомсервіс» Торецької міської ради у вказаній квартирі зареєстровані: донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та колишній чоловік (відповідач по справі) ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.10).
З акту №б/н від 16.10.2018 року вуличного комітету встановлено, що відповідач у спірній квартирі не проживає з 2016 року по теперішній час. В даний час відповідач проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.11).
Таким чином, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 з 2016 року проживає за іншою адресою і не має наміру повернутись жити до спірної квартири.
За таких обставин, наведені докази у справі вказують про не проживання відповідача у вказаній квартирі.
Як передбачено ст. 64 Житлового кодексу України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї.
Як роз'яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року за № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням, необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності суд може продовжити пропущений строк.
Відповідно до ст. 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається житлове приміщення на протязі шести місяців, а відповідно до ст. 72 Житлового кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки проводиться в судовому порядку.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність, або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог.
Матеріали справи не містять доказів щодо поважності відсутності відповідача за місцем своєї реєстрації.
На підставі викладеного, враховуючи, що позивач є основним наймачем квартири, розташованої за адресою: Донецька область, м.Торецьк (колишня назва м. Дзержинськ), смт. Північне (колишня назва смт.Кірове), АДРЕСА_1, знайшли підтвердження обставини відсутності відповідача, який є колишнім чоловіком позивача, без поважних причин понад шість місяців у вказаній квартирі, суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У відповідності до 6 ст.141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», позивача ОСОБА_1 звільнено від сплати судового збору, тож сума судового збору в розмірі 704,80 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь держави.
Керуючись ст.ст. 12,13,81, 89,141,263,265, 280-283 ЦПК України, суд,-
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: Донецька область, м.Торецьк (колишня назва м. Дзержинськ), смт. Північне (колишня назва смт.Кірове), АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, на користь держави судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Заочне рішення може бути переглянуте Дзержинським міським судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складання повного його тексту, у порядку, передбаченому підпунктом 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: