КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді І інстанції - Піхур О.В.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/2900/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря Удовиченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тверська Інесса Володимирівна про визнання прилюдних торгів недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду першої інстанції із вказаним позовом, який обґрунтовувала тим, що рішенням Шевченківського районного суду міста Києва у справі №2610/8196/2012 від 08 жовтня 2013 року стягнуто з ОСОБА_2, ОСОБА_5 солідарно на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованість за кредитним договором № ML 004/283/2008 від 18 липня 2008 року у розмірі 113789 швейцарських франків 45 сантимів, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 23 вересня 2013 року складає 996 856, 46 грн., неустойку у розмірі 3'431'726, 27 грн., а всього 4'428'582, 73 грн.

17 березня 2017 року вона отримала від Відділу примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ у м. Києві лист від 01 березня 2017 року про заплановану реалізацію арештованого майна позивача на торгах 27 березня 2017 року.

В середині травня 2017 року нею було отримано лист від ДП «Сетам» із копією протоколу №255181, відповідно до якого 10 травня 2017 року ДП «Сетам» були проведені електронні торги по лоту №210018 з приводу реалізації предмету іпотеки - належної їй на той момент на праві власності двокімнатної квартири АДРЕСА_1, при цьому переможцем торгів визначений ОСОБА_3

На порушення вимог ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» її не було повідомлено про проведення оцінки майна боржника та не було ознайомлено з її результатами, наслідком чого, на її думку, відбулось заниження ринкової вартості даного майна.

Також, на порушення вимог ст. 43 Закону України «Про іпотеку» ДП «Сетам» не було завчасно оприлюднено у засобах масової інформації інформацію про майбутнє проведення торгів з реалізації квартири позивача. Так, відповідно до висновку експерта-суб'єкта оціночної діяльності, що міститься у матеріалах виконавчого провадження, відкритого Відділом примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ у м. Києві, на виконання рішення суду про стягнення з позивача на користь ДП «Сетам» заборгованості за кредитним договором, ринкова вартість зазначеної квартири станом на 29 липня 2016 року становила 1168000,00 грн. Проте згідно з висновком суб'єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_7 від 16 листопада 2017 року, зробленого за результатами проведеної на її замовлення вартість даної квартири становить 1586432,00 грн. Таким чином, в результаті реалізації даної квартири на оскаржуваних електронних торгах погашення кредиторської її заборгованості перед ТОВ «ОТП Факторинг Україна» відбулось із заниженням суми погашення на 583690,45 грн., що є суттєвим порушенням її права як боржника.

Тому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, позивачка просила суд визнати недійсними та скасувати електронні торги, які відбулися 10 травня 2017 року по лоту №210108 - квартирі АДРЕСА_1, що оформлені протоколом електронних торгів за №255181, затверджені директором ДП «Сетам»; визнати недійсним акт №45368801 про реалізацію предмета іпотеки, затверджений 29 травня 2017 року відділом примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ у м. Києві 29 травня 2017 року; визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно, придбане з прилюдних торгів на ОСОБА_3, а саме на квартиру АДРЕСА_1, серії НМЕ номер 509421, видане Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською І.В. 01 вересня 2017 року, зареєстрованого в реєстрі за №402.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2018 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, яку мотивовано тим, що суд першої інстанції залишив поза увагою те, що спірна квартира від початку була виставлена на продаж на прилюдних торгах по заниженій вартості, жодних повідомлень про оцінювання та продаж даної квартири державним виконавцем вручено не було, не вживалось жодних заходів в процесі виконання судового рішення в послідовності, визначеній Законом України «Про виконавче провадження», а саме, що продаж нерухомого майна здійснюється в останню чергу, а насамперед здійснюються заходи щодо розшуку рахунків, рухомого майна боржника, опис такого рухомого майна.

В апеляційній скарзі також зазначено, що державним виконавцем жодним чином не було повідомлено позивача про результати оцінки майна, чим було порушено його право на оскарження в судовому порядку результатів оцінки з підстав її невідповідності ринковій вартості нерухомого майна, що, в свою чергу, потягнуло погашення кредитної заборгованості позивача у меншому розмірі, аніж у випадку продажу даного майна за дійсною ринковою вартістю.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_2 просила скасувати рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2018 року та ухвали нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

29 грудня 2018 року на адресу суду надійшов відзив від ДП «Сетам», відповідно до якого вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам чинного законодавства, ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а апеляційну скаргу - такою, що не підлягає задоволенню, з огляду на те, що для визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року, проте дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

02 січня 2019 року на адресу суду також надійшов відзив від ОСОБА_3, де зазначено про необґрунтованість доводів апеляційної скарги, а тому, вважає її такою, що не підлягає задоволенню.

При апеляційному розгляді справи представник позивачки ОСОБА_2 - ОСОБА_8 доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити, мотивуючи тим, що суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального права при розгляді справи та не врахував, що продаж квартири відбувся з порушенням Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. Зокрема її не було повідомлено про проведення оцінки вартості квартири, про результати оцінки, чим позбавлено її права оскаржити вказану оцінку. Крім того при проведенні ДП «Сетам» не було розміщено оголошення щодо проведення таких торгів, у зв'язку з чим вона не могла взяти участь у вказаних торгах.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_9 заперечив щодо доводів апеляційної скарги, вважає її необґрунтованою, а зазначені в ній доводи такими, що можуть бути підставою для скасування законного та обґрунтованого рішення суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивачаОСОБА_2 - ОСОБА_8, представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_9, дослідивши матеріали цивільної справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 8 липня 2008 року між позивачем та ЗАТ «ОТП Банк», правонаступником якого за всіма правами та обов'язками є АТ «ОТП Банк» було укладено кредитний договір № МL-004/283/2008, на забезпечення виконання зобов'язань ОСОБА_2 за даним кредитним договором передала в іпотеку нерухоме майно : двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальна площа якої становить 54 кв.м., що підтверджується договором іпотеки №PML-004/283/2008 від 18.07.2008 року (а.с. 37, т. 1).

18 березня 2011 року АТ «ОТП Банк» відступило на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» право вимоги за даним кредитним договором, про що повідомлено позивача листом №42-2-1/208434 від 07 квітня 2011 року (а.с. 41, т.1).

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва у справі №2610/8196/2012 від 08 жовтня 2013 року стягнуто з ОСОБА_2,, ОСОБА_5 солідарно на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованість за кредитним договором № ML 004/283/2008 від 18 липня 2008 року у розмірі 113789 швейцарських франків 45 сантимів, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 23 вересня 2013 року складає 996856, 46 грн., неустойку у розмірі 3431726,27 грн., а всього 4'428'582,73 грн. (а.с. 39-40, т. 1).

17 листопада 2014 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління ДВС ГУЮ у м. Києві винесено постанову про відкриття провадження з примусового виконання виконавчого листа, виданого Шевченківським районним судом міста Києва від 8 травня 2014 року (а.с. 85, т. 1).

07 листопада 2014 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління ДВС ГУЮ у м. Києві винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження (а.с. 86, т. 1).

Постановою державного виконавця від 18 листопада 2016 року було призначено ПП «Консалтингова група «Арго-Експерт» експертом-суб'єктом оціночної діяльності для участі у даному виконавчому провадженні та доручено йому надати висновок щодо ринкової вартості спірної квартири. Відповідно до висновку ПП «Консалтингова група «Арго-Експерт» вартість спірної квартири станом на 29 листопада 2016 року складала 1168000,00 грн. (а.с. 27, т.2, а.с. 30-32, т. 2).

20 лютого 2017 року начальником відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ в м. Києві було направлено директору ДП «Сетам» заявку про реалізацію арештованої квартири через систему ДП «Сетам». (а.с. а.с.38 т.2)

27 березня 2017 року було призначено торги з продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_1, однак у зв'язку з відсутністю допущених учасників торгів, торги визнанні такими, що не відбулися. (а.с.43 т.2).

На 10 травня 2017 року було призначено повторні торги з продажу квартири та відповідно до протоколу №255181 визначено переможця торгів ОСОБА_3, який придбав зазначений лот за 972021 грн., про що 29 травня 2017 року старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ м. Києва був складений відповідний Акт №45368801 про реалізацію предмета іпотеки ( а.с. 54 т.2).

На підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів серія та номер 402 від 01 вересня 2017 року, зареєстрованого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською Інессою Володимирівною, право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_3.

Вирішуючи вказаний спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, суд першої інстанції виходив із того, що головною умовою для визнання торгів недійсними, яка повинна бути встановлена судами, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів підлягає встановленню наявність порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України у постанові № 6-323ц16 від 16 березня 2016 року, а тому вирішуючи вказаний спір, суд встановив, що проведення електронних торгів по реалізації квартири за адресою: АДРЕСА_1 відбулися без порушенням норм Закону України «Про виконавче провадження» та «Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року № 2710/5 .

Згідно ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам рішення суду першої інстанції відповідає.

Відповідно до частини першої статті 4ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням.

При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених «Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року № 2710/5, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів .

Із матеріалів справи убачається, що порушень при проведення реалізації арештованої квартири АДРЕСА_1 ДП «Сетам» допущено не було ні на стадії підготовки до проведення торгів так і на стадії проведення торгів, також і при оформленні результатів проведення торгів, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи ( а.с. 43- 53 т.2).

Колегія суддів вважає доводи апелянта про порушення Порядку реалізації арештованої квартири необґрунтованими та такими, що спростовуються доказами, що містяться в матеріалах справи.

Так, із матеріалів справи вбачається, що ПП «Консалтингова група АГРО-ЕКСПЕРТ» 29 листопада 2016 року здійснюючи експертну оцінку вартості квартири АДРЕСА_1 та визначила що ринкова вартість вказаної квартири станом на 29.11.2016 року становить 1168000 гривень ( а.с. 31 т.2).

Також, як вбачається, зазначена експертна оцінка була дійсна на час проведення електронних торгів, оскільки 6-місячний термін, визначений ст. 57 ч.6 Закону України «Про виконавче провадження» не сплив.

Наявними в матеріалах справи копіями оголошень про проведення електронних торгів по спірній квартирі в «Улюбленій газеті» №320 від 20.04-05.05.17 та газеті «Метро» №27 від 13 квітня 2017 року спростовуються доводи позивачки про не публікацію відповідних повідомлень. ( а.с. 102 -105 т.1).

Посилання позивачки щодо не вчинення державним виконавцем дій щодо не повідомлення її про проведення оцінки та не ознайомлення її з результати проведення оцінки квартири також спростовуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами (а.с. 28, 29, 32, 33 т.2), хоч і не мають юридичного значення для вирішення вказаного спору, оскільки можуть бути лише предметом розгляду при оскарженні відповідних дій державного виконавця.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу як такі, що не спростовують висновків суду та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З урахуванням викладених обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову, а рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги про неправильну оцінку фактичних обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права є необґрунтованими і не спростовують висновків суду, оскільки не призвели до порушення основних принципів цивільного процесуального законодавства та охоронюваних законом прав та інтересів осіб, які беруть участь у справі і не вплинули на суть ухваленого рішення.

Керуючись ст. 12, 81, 263, 264, 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів.

Мотивований текст постанови складено 04 лютого 2019 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді Т.Ц.Кашперська

В.О.Фінагеєв