Справа № 296/9708/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" грудня 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участю секретаря судового засідання Могилевець В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення права користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

01.10.2019 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просить позбавити відповідача права користування квартирою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . В даному помешканні зареєстрований колишній чоловік позивача ОСОБА_2 .. З відповідачем врегулювати спір в досудовому порядку неможливо, оскільки з 2017 року позивач виїхав за межі м. Житомира, з ним відносин не підтримує, засобів зв`язку немає. Реєстрація відповідача впливає на розмір оплати комунальних послуг. Зазначена обставина, на думку позивача, порушує її права, як власника.

Ухвалою судді від 11.11.2019 у справі відкрито провадження з розглядом справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання (а.с.33-34).

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити (а.с.39).

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав, про дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, в тому числі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке оприлюднено 15.11.2019 (а.с.35).

Відповідно ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному сайті Державної судової адміністрації України 29.01.2018 щодо оголошень про виклик у суд учасників процесу, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлений про порядок розгляду справи.

Згідно з ч.1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Як встановлено, ч. 8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 08.02.1993 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №185432420 від 21.0.2019, довідкою ЖБК№1 №1296 від 11.10.2019 (а.с.28, 40).

06.03.1975 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 (а.с.12).

Згідно акту № 41, складеного 22.06.2019 комісією Житлово-будівельного кооперативу №1, відповідач ОСОБА_2 , 1943 року народження дійсно зареєстрований, але не проживає за адресою: АДРЕСА_1 з лютого 2017 року (а.с.13),

З наданої довідки № 1042, виданої 18.06.2019 Житлово-будівельним кооперативом №1 вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею зареєстровані: донька ОСОБА_3 , 1971 року народження, онука ОСОБА_4 , 2002 року народження та колишній чоловік ОСОБА_2 , 1943 року народження, зареєстрований з 09.11.2016 (а.с.14).

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 47,48 Конституції України гарантоване кожному право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.

Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час (Правова позиція у справі №6-709цс16).

Для застосування положення статті 391 ЦК України, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити з того, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями (бездіяльністю) відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.

Оскільки відповідач зареєстрований у спірній квартирі, проте з 1975 року не є членом сім`ї власника, а з 2017 року за вказаною адресою не проживає, та судом не встановлено поважних причин не проживання відповідача у зазначеній квартирі, будь-яких інших угод між сторонами з приводу користування квартирою не укладалось та такі домовленості відсутні, з метою ефективного захисту прав позивача, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню з визнанням ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 223, 259, 263, 264, 265, 280-281, 430 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 права користування житловим приміщенням- квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути зы ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати зі сплати судового збору в сумі 768, 40 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач:

ОСОБА_1 ,

проживаюча за адресою:

АДРЕСА_1

РНОКПП НОМЕР_2

Відповідач:

ОСОБА_2 ,

зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1

РНОКПП НОМЕР_3

Повний текст рішення складено 09.12.2019.

Головуючий суддя О. С. Рожкова