МИКОЛАЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 483/853/18 Категорія
Провадження № 22-ц/812/2254/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2019 року Миколаївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах :

головуючого Темнікової В.І.,

суддів Бондаренко Т.З., Крамаренко Т.В.,

із секретарем судового засідання Гавор В.Б.,

за участю прокурора Цвікілевич Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за апеляційною скаргою заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 на ухвалу Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року про призначення експертизи, постановлену під головуванням судді Казанлі Л.І. в приміщенні того ж суду, у цивільній справі за позовом заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі Очаківської районної державної адміністрації Миколаївської області до Покровської сільської ради Очаківського району Миколаївської області та ОСОБА_1 , третя особа державне підприємство «Очаківське лісомисливське господарство», про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту та витребування земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

В травні 2018 року заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 Савицька М. звернулась в інтересах держави в особі Очаківської районної державної адміністрації Миколаївської області до суду з позовом, в якому просила визнати незаконним та скасувати рішення Покровської сільської ради №4 від 23.12.2008 року про затвердження проекту землеустрою та надання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,25 га по АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати виданий ОСОБА_1 державний акт від 04.02.2009 року серії ЯЗ №240893 на право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:006:0035, який зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 86; витребувати у ОСОБА_1 на користь держави в особі Очаківської районної державної адміністрації Миколаївської області земельну ділянку площею 0,25 га з кадастровим номером :02:006:0035 нормативно грошовою оцінкою 261908, 46 грн. в с. Покровське у межах Покровської сільської ради Очаківського району Миколаївської області.

Вимоги обґрунтовані тим, що вказана земельна ділянка фактично належить до земель лісогосподарського призначення, відведення яких у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку не передбачено. При вилученні з постійного користування ДП «Очаківське ЛМГ» спірної ділянки та подальшої передачі її на користь відповідача допущені порушення законодавства.

08 серпня 2019 року від відповідачки ОСОБА_1 надійшло письмове клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи, яке обґрунтоване тим, що надані в судовому засіданні докази не дають змоги в повному обсязі встановити той факт, що передана їй у власність земельна ділянка перетинається з землями лісогосподарського призначення, як це стверджує позивач.

Ухвалою Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлені наступні запитання:

- чи відповідають координати земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:006:0035 площею 0,1 га, наданої у власність ОСОБА_1 , в натурі на місцевості координатам, вказаним у правовстановлюючих документах на вказану земельну ділянку?

- чи перетинається земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:006:0035 площею 0,1 га, надана у власність ОСОБА_1 , з землями, наданими в постійне користування державному підприємству «Очаківське лісомисливське господарство»?

Провадження у справі зупинено до одержання висновку експертизи.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 подала апеляційну скаргу, в якій зазначає, що питання, щодо яких суд призначив земельно - технічну експертизу не відносяться до предмету спору у даній справі, оскільки їх вирішення не дасть змоги встановити входить чи ні спірна земельна ділянка до земель лісового фонду, а лише дозволить фактично з`ясувати відповідність координат ділянки на місцевості, що матеріали справи дають можливість встановити обставини справи без призначення експертизи, тощо.

Вказує, що відповідачка заявила клопотання про призначення експертизи під час розгляду справи по суті, а судом останнє задоволено вже після дослідження усіх письмових доказів, що не передбачено на цій стадії розгляду справи та порушує визначений цивільним процесуальним кодексом порядок подання доказів.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 210 ЦПК України провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 ЦПК України, а призначення у справі експертизи не відноситься до цих підстав. Тому просить скасувати ухвалу Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06.11.2019 року та направити справу для продовження розгляду.

В судовому засіданні представник прокуратури підтримала доводи апеляційної скарги, надавши пояснення аналогічні змісту апеляційної скарги, просила її задовольнити.

Інші учасники процесу до судового засідання не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належними чином.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що висновок експертизи з питань, які просить поставити на вирішення експертів ОСОБА_1 необхідний для повного та всебічного з`ясування обставин справи.

Висновки суду щодо необхідності призначення у справі судової земельно - технічної експертизи відповідають обставинам справи та законодавству, яке регулює питання призначення судових експертиз.

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права при призначенні експертизи, не є підставою для скасування ухвали суду, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення по справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч.5 ст. 103 ЦПК України).

При цьому питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (ч.6 ст.103 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст. 106 ЦПК України у часник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

У разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами, призначення судом експертизи відповідно до положень ч.1 ст. 105 ЦПК України є обов`язковим.

Як убачається з матеріалів справи відповідачка ОСОБА_1 не скористалася наданим їй ч.1 ст. 106 ЦПК України правом подати до суду висновок експерта, складений на її замовлення і просила призначити по справі судову земельно технічну експертизу.

Прокурор, представники позивача та третьої особи заперечували проти призначення у справі експертизи.

Представник відповідача Покровської сільської ради Очаківського району Миколаївської області не заперечував проти призначення експертизи.

Як убачається з матеріалів справи судом на вирішення перед експертами було поставлене питання, яке запропонувала відповідачка ОСОБА_1 але з більшою конкретизацією його.

Питання, які поставлені на вирішення експертів, відповідають їх компетенції.

За такого судом правомірно була призначена саме судова земельно технічна експертиза.

Доводи апеляційної скарги про те, що питання, щодо яких суд призначив експертизу не відносяться до предмету спору у даній справі, оскільки їх вирішення не дасть змоги встановити входить чи ні спірна земельна ділянка до земель лісового фонду, а лише дозволить фактично з`ясувати відповідність координат ділянки на місцевості, є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів справи предметом спору у даній справі є земельна ділянка площею 0,25 га по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :02:006:0035.

В обґрунтування своїх вимог заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 посилається, зокрема, і на те, що вказана земельна ділянка фактично належить до земель лісогосподарського призначення, відведення яких у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку не передбачено, а також на те, що при вилученні з постійного користування ДП «Очаківське ЛМГ» спірної ділянки та подальшої передачі її на користь відповідачки ОСОБА_1 допущені порушення законодавства. Проти чого заперечує відповідачка ОСОБА_1 .

За такого, посилання апелянта що питання, щодо яких суд призначив експертизу не відносяться до предмету спору у даній справі, не відповідають матеріалам справи і фактично носять чисто суб`єктивний характер оцінки апелянтом як підстав, так і предмету спору у даній справі.

При цьому колегія суддів враховує те, що прокурор не пропонував поставити перед експертами будь які питання та не просив сформулювати їх по іншому. Не просить він про це і в апеляційній скарзі.

Не є підставою для скасування ухвали суду також доводи апеляційної скарги про неприпустимість призначення судової експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких, віднесено законом до компетенції суду, оскільки висновок експерта призначений сприяти суду у з`ясуванні обставин, які мають значення для справи, тільки у тих випадках, коли такий висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, виходячи з наступного.

Обґрунтовуючи свою позицію з цього питання, апелянт посилається на те, що в матеріалах справи наявні необхідні докази для з`ясування обставин, зокрема, відповідна інформація від Українського Державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання ВО «Укрдержліспроект» про розміщення спірної земельної ділянки на землях державного лісового фонду. Віднесення спірної земельної ділянки до земель лісогосподарського призначення та перебування їх на момент відчуження у постійному користуванні ДП «Очаківське лісомисливське господарство» підтверджується листом ВО "Укрдержліспроект" № 609 від 23.10.2017р. та викопіровками кварталів 25-29 (станом на 01.01.2004) та 9-13 (станом на 01.01.2014) Кінбурнського лісництва ДП "Очаківське ЛМГ", накладеними на публічну кадастрову карту земельних ділянок, який було подано до суду разом із позовною заявою. В листі зазначено, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером :02:006:0035 станом на 01.01.2004 входила до складу земель державного лісового фонду Кінбурнського лісництва ДП «Очаківське лісомисливське господарство» та перебувала у кв. 26 вид. 1, а станом на 01.01.2014 та на даний час також входить до складу земель державного лісового фонду Кінбурнського лісництва та перебуває у кв. 10 вид. 11.

Однак, в листі ВО "Укрдержліспроект" № 609 від 23.10.2017р. зазначено, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:006:0035 частково розміщена на території державного лісового фонду ( а. с. 21).

А в витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 102/0/193-18 від 15.03.2018р. зазначено, що категорія земель, на яких розташована спірна земельна ділянка (секція В) відноситься до земель житлової та громадської забудови та передбачена для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських споруд ( а. с. 30).

Відповідачка ОСОБА_1 стверджує, що виділення їй земельної ділянки відбулося згідно Генерального плану забудови с. Покровка, який є дійсною та ніким не скасованою містобудівельною документацією.

Отже, наявні в матеріалах справи документи щодо місця знаходження спірної земельної ділянки, носять суперечливий характер.

За такого визначення того, чи відповідають координати спірної земельної ділянки в натурі на місцевості координатам, вказаним у правовстановлюючих документах на вказану земельну ділянку та чи перетинається спірна земельна ділянка з землями, наданими в постійне користування державному підприємству «Очаківське лісомисливське господарство» потребує спеціальних знань, дані питання не виходять за межі спеціальних знань експерта, а отже судом правомірно для вирішення даних питань була призначена судова земельно технічна експертиза.

При цьому колегія суддів враховує також те, що кожна сторона має право на подання суду всіх доказів, до яких відноситься і висновок експертизи, якими вона обґрунтовує свої вимоги чи заперечення.

Суд згідно ст.12 ЦПК України повинен сприяти кожному учаснику судового процесу в реалізації ним прав, передбачених цим Кодексом, зокрема, на подачу доказів, а висновок експерта, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України є доказом, хоча і не має згідно ч.1 ст. 110 ЦПК України заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України.

Враховує колегія суддів також те, що згідно ч.7 ст. 103 ЦПК України призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Крім того, відповідно до положень ч.4 ст. 104 ЦПК України у разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. А у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями ( ч.6 ст.104 ЦПК України), що узгоджується з положеннями п. 2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, згідно якого експерт має право у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань.

Отже законом визначений порядок вирішення питань, пов`язаних як з роз`ясненням поставлених питань, якщо у експерта виникнуть якісь сумніви в ході проведення експертизи, так і у разі відсутності у експерта знань для вирішення поставлених судом питань або без залучення інших експертів.

Не є підставою для скасування ухвали суду також доводи апеляційної скарги про те, що оскільки висновок про належність певної земельної ділянки до земель лісогосподарського призначення можливий за наявності планово-картографічних матеріалів лісовпорядкування, а топографо-геодезичні роботи під час лісовпорядкування не здійснювались, то отримані в результаті формального проведення експертизи дані не відповідатимуть критеріям достовірності та повноти, оскільки у разі недостатності документів для проведення експертизи, суд за клопотанням експерта може витребувати додаткову відповідну правовстановлювальну та технічну документацію, необхідну для проведення експертизи. Але питання щодо достатності правовстановлювальної та технічної документації для проведення експертизи та можливості надання висновку за наявними матеріалами, наданими експерту, віднесено до компетенції експерта і не може бути підставою для відмови у призначенні експертизи.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення відповідачкою порядку надання доказів та зупинення провадження у справі, слід зазначити наступне.

Порядок подання доказів сторонами встановлений ст. 83 ЦПК України, зокрема, відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Судом провадження у справі було відкрито 20 червня 2018р. та призначено підготовче судове засідання на 25 липня 2018р. Відповідачка ОСОБА_1 через незадовільний стан здоров`я просила відкласти проведення підготовчого судового засідання на іншу дату. Дане клопотання було задоволено судом і розгляд справи було перенесено на 03 жовтня 2018р.

26 липня 2018р. від відповідачки ОСОБА_1 надійшло письмове пояснення, в якому вона проаналізувавши надані позивачем докази, зазначила, що твердження щодо можливого відношення земельної ділянки, яка належить їй на праві власності, до земель лісового фонду (або її частини) є непереконливим та потребує експертних висновків землевпорядної організації.

За такого, доводи апеляційної скарги про те, що відповідачка ОСОБА_1 не скористалася правом на подачу відзиву до позовної заяви у строки встановлені судом в ухвалі про відкриття провадження від 20.06.2018, та як наслідок не обґрунтувала свої заперечення щодо обставин та підстав позову, не відповідають дійсності.

Відповідачка дійсно не скористалася правом безпосередньо брати участь у підготовчому засіданні, яке проводилося 03.10.2018р. та на якому у порядку ст. ст. 189 та 197 ЦПК України з`ясовувалося, серед інших, питання щодо суті заперечень відповідачів проти позовних вимог; обставини справи, які підлягають встановленню; надання сторонами доказів, на які вони посилаються у позові і відзиві, або причини їх неподання; вирішувалися заяви та клопотання учасників справи щодо виклику свідків та витребування доказів, призначення експертиз.

Проте суд закінчив підготовче засідання та призначив справу до розгляду без з`ясування питань, викладених відповідачкою ОСОБА_1 в письмовому поясненню, яке надійшло на адресу суду 26 липня 2018р., зокрема, необхідності отримання експертного висновку щодо можливого відношення земельної ділянки, яка належить їй на праві власності, до земель лісового фонду (або її частини).

Клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи надійшло на адресу суду 08 серпня 2019р., проте в судовому засіданні 15 серпня 2019р. воно розглянуто судом не було.

Повторно клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи надійшло на адресу суду 17 вересня 2019р., але в судовому засіданні 25 вересня 2019р. воно також розглянуто не було через неявку всіх учасників процесу. І тільки в судовому засіданні 06 листопада 2019р. судом було розглянуто дане питання, але уже після дослідження письмових доказів у справі.

Проаналізувавши зазначені обставини, які свідчать про те, що відповідачка намагалася вирішити питання про призначення експертизи, починаючи зі стадії підготовчого судового засідання, враховуючи відсутність у неї обізнаності щодо процесуальних вимог до стадії подання доказів до суду, а також враховуючи її право на надання суду доказів для підтвердження своїх заперечень проти позову та значення доказу (висновку експертизи), яке відповідачка бажає надати суду для дослідження у сукупності з іншими доказами у справі, колегія суддів вважає, що порушення строку надання доказів саме по собі не є підставою для скасування ухвали суду та постановлення нового судового рішення про відмову у призначенні експертизи.

Частиною 3 ст. 210 ЦПК України дійсно передбачено, що провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього кодексу і призначення у справі експертизи не відноситься до цих підстав.

В той же час під час розгляду справи представник апелянта пояснила, що всі інші дії щодо надання пояснень учасниками справи, свідками, дослідження письмових доказів вже здійснено судом.

В ухвалі суду про призначення експертизи зазначено, що матеріали справи з наявними в ній правовстановлюючими документами та технічною документацією направляються експертам.

За такого не зупинення провадження у справі є недоцільним, оскільки без матеріалів справи суд не може виконувати ніякі процесуальні дії щодо розгляду справи чи прийняти рішення у справі.

Фізична відсутність справи в суді після направлення її для проведення експертизи, навіть при скасуванні ухвали про призначення експертизи в частині зупинення провадження у справі, не призведе до скорочення строків розгляду справи судом.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи, що інші доводи апеляційної скарги висновок суду, викладений в ухвалі Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року, не спростовують, підстави для скасування чи зміни ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 залишити без задоволення.

Ухвалу Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття .

Головуючий

Судді

Повний текст постанови складено 27 грудня 2019 року