Постанова

Іменем України

12 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 06.08/824/377/2019

провадження № 61-19490ав19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в складі:

Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М.,

секретаря судового засідання - Шабаліна К. Г.,

учасники справи:

позивач - акціонерне товариство «Укрсоцбанк», правонаступником якого є акціонерне товариство «Альфа-Банк»,

відповідачі: фірма «Т.М.М.» - товариство з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 ,

особа, яка не брала участь у справі - ОСОБА_2 ,

за участю представників:

представників позивача - Кузовлева Романа Володимировича , Вакуленко Олени Михайлівни ,

представників відповідача - ОСОБА_7,

представника ОСОБА_2 - Кучерявого Дмитра Владиславовича ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні Верховного Суду (м. Київ, проспект Повітрофлотський, 28) апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - Кучерявого Дмитра Владиславовича на ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року у складі судді Головачова Я. В. у справі за клопотанням представника ОСОБА_2 - Кучерявого Дмитра Владиславовича про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року у справі за позовом акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

НОМЕР_3. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2019 року представник ОСОБА_2 - Кучерявий Д. В. звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Київського апеляційного суду від НОМЕР_4 квітня 2019 року, посилаючись на те, що Верховний Суд, скасовуючи частково ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року, фактично залишив накладеним арешт на нежиле приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_2 , що порушує її право власності.

Ураховуючи наведене, заявник просить скасувати заходи забезпечення виконання рішення постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року, вжиті на підставі ухвали Київського апеляційного суду від НОМЕР_4 квітня 2019 року в частині накладення арешту на нежиле приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_2 .

Короткий зміст ухвали апеляційного суду, як суду першої інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року у задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 - Кучерявого Д. В. відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що у мотивувальні частині постанови Верховного Суду від 08 серпня 2019 року суд зробив висновок, що АТ «Укрсоцбанк» не оскаржувало ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року в частині задоволення заяви представника ОСОБА_2 - Кучерявого Д. В. про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року (якою, зокрема, скасовано арешт нежилого приміщення з № НОМЕР_3 по № НОМЕР_4 (групи приміщень № НОМЕР_1) (в літ. А), загальною площею 442,2 кв. м та нежилого приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходяться по АДРЕСА_1 ), а тому, суд апеляційної інстанції, врахувавши наведені обставини, дійшов висновку, що не підлягає скасуванню арешт, який фактично вже скасований.

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Не погодившись с цією ухвалою, представник ОСОБА_2 - Кучерявий Д. В. подав до Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким клопотання ОСОБА_2 , подане через представника - адвоката Кучерявого Д. В., про часткове скасування заходів забезпечення позову, вжитих на виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року у справі за позовом акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задовольнити.

Скасувати арешт нерухомого майна, що накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року, а саме: нежилих приміщень № НОМЕР_2 , загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 ЦПК України встановлено, що Верховний суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.

Ухвалою cудді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04 листопада 2019 року відкрите апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою.

Ухвалою колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 28 листопада 2019 року справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване судове рішення ухвалено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Вказує, що нежитлові приміщення № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 належать ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу від 29 березня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Позняковою С. В. за реєстровим № 279, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24 травня 2019 року № 167836227.

Зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08 серпня 2019 року, скасовуючи ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року у відповідній частині, лише констатував допущені апеляційним судом як судом першої інстанції процесуальні порушення, оскільки відповідне питання щодо забезпечення позову має вирішуватися судами загальної, а не господарської юрисдикції.

Посилається на те, що Верховний Суд у вказаній постанові не аналізував та не встановлював підстави, за якими вжиті заходи забезпечення позову щодо нежитлового приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , мають бути скасовані, оскільки вказане нерухоме майно не належало відповідачам у третейській справі на момент ухвалення рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року, а належало особі, яка не була учасником справи - ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 29 березня 2013 року.

Отже, арешт належного ОСОБА_2 нерухомого майна згідно ухвали Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року є таким, що порушує приписи Конституції України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки на сьогоднішній день ОСОБА_2 не може реалізувати своє право власності відносно арештованого нерухомого майна на власний розсуд.

Таким чином, вказує, що наведені обставини щодо неналежності вказаного майна відповідачам у третейській справі є безумовною підставою для скасування вжитих заходів забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року.

Доводи інших учасників справи

У листопаді 2019 року від фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач вказує на те, що апеляційна скарга представника ОСОБА_2 - Кучерявого Д. В. подана на ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року у провадженні № 06.08./824/635/2019, відкритому за клопотанням ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року на виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року.

У задоволенні вказаного клопотання ухвалою Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року (провадження № 06.08./824/635/2019) відмовлено.

Проте, того ж дня, 15 жовтня 2019 року Київським апеляційний судом (провадження № 06.08./824/727/2019) було винесено ухвалу про задоволення клопотання фірми «Т. М. М.» - товариства з обмеженою відповідальністю про скасування заходів забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року.

Вказує, що вказані ухвали Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року постановлені у різних провадженнях за різними заявами/клопотаннями. Так, у провадженні № 06.08./824/635/2019 - за клопотанням фірма «Т. М. М.» - товариство з обмеженою відповідальністю; у провадженні № 06.08./824/635/2019 - за клопотанням ОСОБА_2 .

З урахуванням наведеного, вважає, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 підлягає закриттю на підставі пункту 3 частини першої статті 362 ЦПК України.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

У квітні 2019 року АТ «Укрсоцбанк» звернулося до суду із заявою про забезпечення позову, обґрунтовуючи її тим, що рішенням Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року позов АТ «Укрсоцбанк» до фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю та ОСОБА_1 , як солідарних боржників, на користь АТ «Укрсоцбанк» частину заборгованості за кредитним договором від 04 березня 2004 року № 252-СВ у розмірі 7 097 868 євро 68 євроцентів. Стягнуто з фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 на користь АТ «Укрсоцбанк» по 85 000 грн сплаченого третейського збору.

Ураховуючи те, що сума стягнутої заборгованості не забезпечена іпотекою (заставою), існує реальна загроза невиконання рішення третейського суду, оскільки боржниками вже була відчужена частина майна на користь третіх осіб, заявник просив суд накласти арешт у межах ціни позову на грошові кошти та нерухоме майно боржників.

24 квітня 2019 року АТ «Укрсоцбанк» подало клопотання про уточнення заяви про забезпечення позову, у якій змінило підстави забезпечення, зауваживши про необхідність забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року, з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 03 травня 2019 року про виправлення описки, заяву АТ «Укрсоцбанк» про забезпечення виконання рішення суду задоволено. Накладено арешт у межах стягнутої рішенням третейського суду суми - 7 097 868 євро 68 євроцентів на нерухоме майно, що належить на праві власності фірмі «Т.М.М.» - товариству з обмеженою відповідальністю, а саме: нежилі приміщення (в літ. А) з № НОМЕР_3 по № НОМЕР_5, тераса (групи приміщень № НОМЕР_6) - офіс, загальною площею 326,00 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; нежилі приміщення з № НОМЕР_3 по № НОМЕР_4 (групи приміщень № НОМЕР_1) (в літ. А), загальною площею 442,2 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; нежиле приміщення № 247 , загальною площею 179,40 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; нежиле приміщення № НОМЕР_2 , загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Накладено арешт у межах стягнутої рішенням третейського суду суми - 7 097 868 євро 68 євроцентів, на грошові кошти фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, що знаходяться у банківських установах на рахунках, що будуть виявлені в процесі виконання цієї ухвали. Накладено арешт у межах стягнутої рішенням третейського суду суми - 7 097 868 євро 68 євроцентів, на грошові кошти ОСОБА_1 , що знаходяться у банківських установах на рахунках, що будуть виявлені в процесі виконання цієї ухвали.

16 травня 2019 року фірма «Т.М.М.» - товариство з обмеженою відповідальністю звернулася до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року, посилаючись на те, що процесуальні питання, пов`язані з виконанням вказаного рішення третейського суду повинні вирішуватися за правилами господарського судочинства, оскільки спірні правовідносини виникли між юридичними особами. Зазначена обставина підтверджується і тим, що за видачею виконавчих документів АТ «Укрсоцбанк» звернувся до Північного апеляційного господарського суду. Крім того, суд не мав права накладати арешт на підставі норми статті 431 ЦПК України, оскільки вона стосується лише судових рішень, а рішення третейського суду таким не являється. Безпідставним є висновок суду стосовно обґрунтованості накладення арешту, оскільки боржником не вчинялися жодні дії щодо ухилення від виконання своїх зобов`язань.

Ураховуючи наведене, заявник просив скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року та відмовити у прийнятті до розгляду заяви АТ «Укрсоцбанк» про забезпечення виконання рішення суду.

28 травня 2019 року ОСОБА_2 , яка не брала участі у розгляді справи, звернулася до суду із заявою про скасування арешту, посилаючись на те, що нерухоме майно, на яке було накладено арешт ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року, а саме: нежилі приміщення з № НОМЕР_3 по № НОМЕР_4 (групи приміщень № НОМЕР_1) (в літ. А), загальною площею 442,2 кв. м та нежиле приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не належать фірмі «Т.М.М.» - товариству з обмеженою відповідальністю, оскільки були відчужено на її користь відповідно до договору купівлі-продажу від 29 березня 2013 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року скасовано заходи забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року, вжиті на підставі ухвали Київського апеляційного суду від НОМЕР_4 квітня 2019 року.

Постановою Верховного Суду як суду апеляційної інстанції від 08 серпня 2019 року скасовано ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року в частині скасування арешту з майна та грошових коштів, що належать фірмі «Т.М.М.» - товариству з обмеженою відповідальністю та ОСОБА_1 . Ухвалу суду в частині скасування арешту на нежилі приміщення з № НОМЕР_3 по № НОМЕР_4 (групи приміщень № НОМЕР_1) (в літ. А), загальною площею 442,2 кв. м, що знаходяться по АДРЕСА_1 залишено без змін.

У серпні 2019 року представник ОСОБА_2 - Кучерявий Д. В. звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року.

Ухвалою колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12 грудня 2019 року замінено позивача у справі на його правонаступника - акціонерне товариство «Альфа-Банк».

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 ЦПК України передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року зазначеним вимогам в повному обсязі не відповідає.

Звертаючись у серпні 2019 року до Київського апеляційного суду як до суду першої інстанції із заявою щодо скасування арешту з нерухомого майна, а саме: нежилих приміщень № НОМЕР_2 , загальною площею 2 910,10 кв. м по АДРЕСА_1 , що накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року, представник ОСОБА_2 - Кучерявий Д. В. вказував, що вказане нерухоме майно належить ОСОБА_2 на підставі договору-купівлі продажу від 29 березня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Позняковою С. В. за реєстровим № 279, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24 травня 2019 року № 167836227.

Відмовляючи у задоволенні клопотанням представника ОСОБА_2 - Кучерявого Д. В. про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року, апеляційний суд як суд першої інстанції виходив із того, що Верховний Суд у мотивувальній частині постанови від 08 серпня 2019 року дійшов висновку, що АТ «Укрсоцбанк» не оскаржувало ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року в частині задоволення заяви представника ОСОБА_2 - Кучерявого Д. В. про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року, а тому, врахувавши наведені обставини, дійшов висновку, що не підлягає скасуванню арешт, який фактично вже скасований.

Разом із тим з таким висновком Київського апеляційного суду погодитись не можна з огляду на таке.

Частиною третьою статті 149 ЦПК України передбачено, що за заявою сторони у справі, яка передана на розгляд міжнародного комерційного арбітражу, третейського суду, суд може вжити заходів забезпечення позову у порядку та з підстав, встановлених цим Кодексом.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Постановляючи ухвалу від 15 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд виходив з того, що у мотивувальній частині постанови Верховного Суду від 08 серпня 2019 року суд зробив висновок, що АТ «Укрсоцбанк» не оскаржує ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року в частині задоволення заяви представника ОСОБА_2 - Кучерявого Д. В. , про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року (якою, зокрема, скасовано арешт нежилого приміщення з № НОМЕР_3 по № НОМЕР_4 (групи приміщень № НОМЕР_1) (в літ. А), загальною площею 442,2 кв. м та нежилого приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходяться по АДРЕСА_1 ), а тому з урахуванням викладених обставин не підлягає скасуванню арешт з майна, який фактично вже скасований.

Разом з тим, з зазначеним висновком погодитися не можна, оскільки, як випливає з резолютивної частини Постанови Верховного Суду від 08 серпня 2019 року, ухвала Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року в частині скасування заходів забезпечення виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Союз інвесторів України» від 01 квітня 2019 року у справі за позовом АТ «Укрсоцбанк» до Фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в частині накладення арешту на нежиле приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,скасована й в цій частині постановлена нова ухвала, якою заяву Фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю про скасування заходів забезпечення позову залишено без задоволення. Таким чином, на момент розгляду Київським апеляційним судом заяви ОСОБА_2 про скасування арешту та постановлення ухвали від 15 жовтня 2019 року арешт на нежиле приміщення № НОМЕР_2, загальною площею 2 910,10 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 не був скасований.

В той же час апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною першою статті 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотання учасника справи.

Відповідно до статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. При розгляді вимог у наказному провадженні учасниками справи є заявник та боржник. У справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким за законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. У справах про оскарження рішення третейського суду, оспорювання рішення міжнародного комерційного арбітражу та про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу учасниками справи є учасники (сторони) третейського розгляду, особи, які не брали участі у третейському розгляді, якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та обов'язки, а також сторони арбітражного розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 не є учасником справи за позовом АТ «Укрсоцбанк» до Фірми «Т.М.М.» - товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, навпаки, подавала заяву про скасування заходів забезпечення позову як особа, яка не брала участі у справі, а тому не наділена правом звертатися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, ОСОБА_2 було обрано неналежний спосіб захисту порушеного права, оскільки вона, як особа, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки мала право або оскаржити в апеляційному порядку ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року, або звернутися до суду з позовом про звільнення належного їй майна з-під арешту.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (пункт 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18).

Визнання у судовому засідання представниками позивача та відповідача факту належності вказаного нерухомого майна ОСОБА_2 та відсутність заперечень щодо зняття з нього обтяжень не свідчить про вірно обраний спосіб захисту порушеного права.

За вказаних обставин, Київський апеляційний суд, як суд першої інстанції, обґрунтовано дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, однак невірно визначився з мотивами такої відмови.

Підсумовуючи викладене, Верховний Суд, як суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про те, що ухвала суду першої інстанції відповідно до положень статті 376 ЦПК України підлягає зміні в частині визначення мотивів для відмови у задоволенні заяви.

Керуючись статтями 24, 351, 367, 368, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - Кучерявого Дмитра Владиславовича задовольнити частково.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року змінити в частині мотивів відмови в задоволенні заяви представника ОСОБА_2 - Кучерявого Дмитра Владиславовича про скасування заходів забезпечення позову.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Н. Ю. Сакара

О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Повний текст постанови виготовлено 17 грудня 2019 року.