Справа № 640/394/19
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 лютого 2019 рокуКиївський районний суд м. Харкова
у складі головуючого судді Чередник В.Є.,
за участю секретаря судового засідання Кочеткової М.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу №640/394/19 (н/п 2/640/1249/19) за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
08.01.2019 р. до Київського районного суду м.Харкова надійшла вказана позовна заява в якій позивач просить розірвати шлюб укладений між ним та відповідачем, зареєстрований Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби ХМУЮ, про що в книзі реєстрації актів про одруження 11.07.2014 р. зроблено відповідний актовий запис №391.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, зокрема, що він та відповідач перебувають у шлюбі з 11.07.2014 р. Протягом останніх декількох років стосунки з дружиною розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, вже тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Фактично сім'я припинила своє існування. На даний час сторони проживають окремо, сімейного життя не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують.Примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе з підстав викладених вище. Від цього шлюбу спільних дітей не мають. На примирення позивач згоден і тому вважає, що необхідно розірвати шлюб. Майнових спорів немає. У звязку з викладеним позивач звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.01.2019 р. було відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання.
В підготовче засідання позивач не зявився, до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката ОСОБА_3 про проведення судового розгляду без участі сторони позивача, на задоволенні позовних вимог наполягає, також надав заяву позивача ОСОБА_1 в якій позивач просить судовий розгляд у справі провести без його участі, на свої позовних вимогах наполягає і просить задовольнити позов (а.с.30, 31).
Відповідач в підготовче засідання не зявилась, 30.01.2019 р. до канцелярії суду надійшла заява в якій відповідач просила судовий розгляд провести без її участі, зазначила, що пояснень у справі чи будь-яких доказів до суду надавати не бажає, проти задоволення позову не заперечує (а.с.24).
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
Згідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Враховуючи, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, сторони розуміють наслідки відповідних процесуальних дій, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
11 липня 2014 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Київському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що 11.07.2014 р. складено відповідний актовий запис за №391, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії І-НО № 469922 (а.с.5).
Позивач та відповідач мають різні погляди на сімю та шлюб, шлюбні відносини фактично припинені та не можуть бути поновлені.
Суд вважає, що в наданні сторонам строку для примирення немає підстав, оскільки встановлено, що подальше сумісне життя та збереження шлюбу неможливо та враховуючи позицію відповідача, яка не заперечує проти позову, що розцінюється судом, як визнання позову.
Вимоги щодо розподілу майна не предявлялись.
Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сімї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до ст. 1 СК України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ч.1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв'язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Крім того, відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений ним за подачу позовної заяви судовий збір в розмірі 768,40 грн.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 141, 223, 263-265 ЦПК України, ст. 1, 24, 56, 110, 112-114 СК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2018.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії ВК 385032 виданий Краматорським МВ ГУМВС України в Донецькій області 25.04.2007 р.;

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: 61085 АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1, паспорт серії СМ 785447 виданий Жовтневим РВ Маріупольського МУ ГУ МВС України в Донецькій області.

Повне судове рішення складено 06.02.2019 р.

Суддя Чередник В.Є.