ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

23 серпня 2019 року м. Херсон

номер справи: 663/722/19

номер провадження: 22-ц/791/1454/19

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Пузанової Л.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 , до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», треті особи: Приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Завалієв Артем Анатолійович, Скадовський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 12 червня 2019 року,

встановив:

12 червня 2019 року Скадовський районний суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке 30 липня 2019 року засобами поштового зв`язку Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» подало апеляційну скаргу.

Апеляційну скаргу було підписано представником банку (не керівником) ОСОБА_3 , яка не є адвокатом, а долучена до скарги копія довіреності у підтвердження її повноважень на здійснення від імені скаржника процесуальної дії щодо підписання апеляційної скарги, видана їй як юрисконсульту департаменту претензійно-позовної роботи банку.

Відповідно до положень статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідних положень» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції (щодо правосуддя)» - 30 вересня 2016 року, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Аналогічні положення щодо представництва містяться у частині 2 статті 15 ЦПК України та статті 60 цього ж Кодексу, якою, в тому числі, визначено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом у березні 2019 року, а провадження у справі судом було відкрито 22 березня 2019 року.

Отже, з огляду на те, що провадження в суді першої інстанції було розпочате після набрання Законом України «Про внесення змін до Конституції (щодо правосуддя)» чинності - 30 вересня 2016 року, представництво сторін у цій справі виключно адвокатами у суді апеляційної інстанції обмежується з 01 січня 2018 року, а з 01 січня 2019 року - в суді першої інстанції.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ.

За правилом пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за змістом правил пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу властивостей, притаманних такій справі, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.

Предметом спору у даній справі є правомірність вчинення нотаріусом виконавчого напису про стягнення із позивача на користь відповідача грошових коштів у розмірі 31 575,34 доларів США, що на час ухвалення рішення еквівалентно 830 115 грн 68 коп.(31 575,34 грн х 26,29 грн).

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповіна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Враховуючи, що визначена позивачем ціна позову 830 115 грн 68 коп. станом на 01 січня 2019 року (календарний рік подання позовної заяви та апеляційної скарги) перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 192 100 грн (1921 грн x 100 ), зазначена справа не є малозначною в силу закону (на підставі пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України) та могла бути визнана малозначною лише за постановлення ухвали суду про віднесення її до категорії малозначних.

Однак, така ухвала про віднесення справи до малозначної постановлена не була, в той час як відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України кваліфікація справи як малозначної за пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України належить до дискреційних повноважень суду.

Апеляційний суд, зважаючи на предмет спору та ціну позову, також не вбачає підстав для застосування до спірних правовідносин пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України і віднесення цієї справи до категорії малозначних.

Наведені обставини спростовують викладені в апеляційній скарзі доводи про малозначність справи як справи незначної складності та можливість у зв`язку з цим подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, підписану особою, яка не є адвокатом.

Отже, виходячи із змісту спірних правовідносин та розміру оспорюваної заборгованості, який перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також розгляду справи судом першої інстанції у порядку загального позовного провадження, зазначену справу не віднесено до малозначної, а тому представництво інтересів сторін у такій справі має здійснюватися виключно адвокатами.

Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, зокрема, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Враховуючи, що апеляційна скарга подана і підписана представником ПАТ КБ «Приватбанк» з порушенням вимог статті 131-2 Конституції України, така апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню.

Разом із тим, суд вважає за необхідне роз`яснити скаржнику, що за змістом положень частини 7 статті 185 ЦПК України повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду особою, уповноваженою діяти від імені товариства відповідно до закону, статуту, положення або через адвоката.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 12 червня 2019 року повернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя Херсонського

апеляційного суду Л.В.Пузанова