Справа № 183/5226/18
№ 1-кп/183/530/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2019 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пономаренко О.О.,

розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

за участю сторін:

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_3, -

в с т а н о в и в:

05.06.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просив суд стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду у розмірі 14600, а також витрати на проведення експертизи у розмірі 500 грн.

Позов обґрунтований тим, що 21.08.2017 року ОСОБА_2 здійснила підпал стерні на території свого домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1. Внаслідок підпалу на території домоволодіння позивача, розташованого в АДРЕСА_2, були пошкоджені 10 кущів винограду.

Позивач зазначає, що вживав заходів для гасіння пожежі, однак відповідач не звернула уваги на його прохання, тому він звернувся з заявою про вчинення злочину до правоохоронних органів. У порушенні кримінального провадження йому було відмовлено, задля досудового врегулювання спору ним було проведено товарознавчу експертизу, в результаті якої був визначений розмір спричиненої шкоди. Визначену експертом шкоду у розмірі 14600 грн., завдану пошкодженням 10 кущів винограду, внаслідок підпалу стерні, позивач просить відшкодувати на його користь, а також покласти на відповідача судові витрати.

Ухвалою суду відкрите провадження по справі 26 червня 2018 року .

В судовому засіданні позивач свій позов підтримав, надав детальні пояснення про обставини підпалу стерні відповідачем 21 серпня 2017 року. При цьому позивач пояснив, що спочатку він звернувся до відповідача з проханням загасити полум'я, однак остання відмовила. Він був змушений викликати поліцію, на його виклик прибули декілька працівників поліції, які оглянули пошкоджений виноград, склали відповідний протокол огляду. На його заяву про вчинення злочину, компетентним органом винесено постанову про відмову у вчиненні кримінального правопорушення, ним за допомогою ліцензованого експерта визначено вартість 10 пошкоджених полум'ям кущів винограду.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнала, надала пояснення про те, що вона дійсно 21.08.2017 року ввечері підпалила стерню на своєму огороді, однак полум'я не досягало межі сусіднього домоволодіння. Про виклик поліції їй нічого не було відомо, її домоволодіння вночі не оглядали, тому відповідач припускає, що 10 кущів винограду позивача могли пропасти з інших причин.

Представник відповідача - адвокат ОСОБА_3 наголосив на відсутності належних доказів щодо обставин пожежі, на відсутність причинного зв'язку між підпалом стерні та пошкодженням винограду, вважає не допустимим доказом проведену позивачем експертизу.

Суд, дослідивши подані докази з точки зору допустимості та належності, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку.

Судом було вивчено висновок, складений ДОП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Баріновим В.А. Так, матеріали відмовного матеріалу № 50/4/5414 містять:

1.Рапорт оперативного чергового без дати та часу про те, що 21.08.2017 року по телефону до чергової частини надійшло повідомлення від ОСОБА_1 про те, що сусіди на пошкодили кущі винограду на його огородній ділянці по АДРЕСА_2;

2.Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_1 подав 22.08.2017 року та повідомив, що 21.08.2017 року ОСОБА_2 підпалила свою стерню, та своїм вогнем пошкодила приблизно 10 кущів винограду;

3.21.08.2018 року в період часу з 23 години 30 хвилин по 23 годину 50 хвилин Слідчий СВ Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Васецька Л.Д. оглянула 10 кущів винограду на земельній ділянці по АДРЕСА_2, та при технічному освітленні виявила ці кущі винограду пожовклими та сухими, а плоди винограду зморщеними, на дотик м'якими.

На підставі зібраних матеріалів, а також одних пояснень ОСОБА_1 ДОП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції Барінов В.А., дійшов висновку про те, що даний факт не підлягає внесенню до ЄРДР.

На підставі довідки ОСОБА_1 про те, що 10 кущів винограду на території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2, не можуть бути відновлені та є фактично знищеними внаслідок підпалу, а також про середню врожайність цих кущів у рік (а.с. 28), з урахуванням права власності на домоволодіння, а також на підставі висновку ДОП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції Барінова В.А., приватне підприємство «Новомосковське бюро експертної оцінки», за синтезом порівняльного та дохідного підходів, дійшло висновку про імовірну оціночну вартість об'єкту оцінки - 10 кущів винограду. Експертною установою визначено розмір матеріального збитку, завданого ОСОБА_7, внаслідок пошкодження 10 кущів винограду на території приватного домоволодіння. Результат оцінки об'єкту оцінки складає 14600 грн.

Правовідносини щодо відшкодування шкоди врегульовані наступними нормами закону, а саме.

Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України).

У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов'язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров'я тощо). Шкода це не тільки обов'язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.

Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

У відповідності до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Верховний Суд України у своїй постанові Пленуму № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», зі змінами, внесеними згідно з Постановою Верховного Суду N 9 від 24.10.2003, роз'яснив судам, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

За змістом ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 2 ст. 76 ЦПК України, докази встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

А згідно вимог ст. 82 ЦПК України - обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Подані позивачем письмові докази про огляд слідчим 21 серпня 2017 року 10 кущів винограду, листя на яких на момент огляду були пожовклими, а плоди - на дотик м'якими та зморщеними, не являються беззаперечним доказом вини в такому пошкодженні відповідача ОСОБА_2.

Винність її дій у підпалі стерні на території домоволодіння по АДРЕСА_1 не встановлена відповідним вироком, ухвалою чи постановою суду.

Доказів наявності причинного зв'язку між пожовклими 10 кущами винограду, що були предметом огляду слідчим, та неправомірністю дій відповідача ОСОБА_2 в день такого огляду суду не подано.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог, суду не доведено обставини, на які позивач посилається, як на підставу своїх доводів, обставини щодо неправомірності дій відповідача, наявність безпосереднього причинного зв'язку з між неправомірними діями та спричиненою шкодою підлягають обов'язковому доказуванню при розгляді такої категорії справ, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 76, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Сорока О.В.