Постанова

Іменем України

04 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 643/16465/15-ц

провадження № 61-29138св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Сімоненко В. М.,

суддів: Калараша А. А., Мартєва С. Ю., Петрова Є. В., Штелик С. П. (суддя-доповідач)

учасники справи:

позивач - Мя ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 ,

відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2017 року у складі судді Крівцова Д. А. та ухвалу апеляційного суду Харківьскої області від 27 липня 2017 року у складі суддів: Коваленко І. П., Овсяннікової А. І., Сащенко І. С.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2015 року ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 , звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог вказували, що ОСОБА_7 належитьквартира АДРЕСА_1 , в якій проживає вона разом із внучкою ОСОБА_5 та правнуком ОСОБА_2 05 вересня 2015 року та 06 вересня 2015 року їх квартиру залито водою з вини відповідачів, які є власниками квартири № 118 поверхом вище. Залиттям квартири їм завдано значних майновихзбитків, а також моральну шкоду. В уточнених позовних вимогах ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 , зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом вона прийняла у спадок квартиру АДРЕСА_1 . Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 16 листопада 2016 року розмір майновоїшкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири,складає 27 264 грн, вартість ремонтно-відновлювальних робіт- 30 880 грн.Крім того, в квартирі проживає її син, який хворіє бронхіальною астмою та має органічну патологію ЦНС. Після затоплення квартири він потрапив до лікарні з діагнозом ОРК круп, а в період із 12 по 21 вересня 2015 року переніс бронхіальну астму І ступеню. У зв`язку із сирістю в квартирі син продовжує хворіти.

З урахуванням уточнених позовних вимог позивач просила суд стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на її користь майнову шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири, з урахуванням вартості ремонтно-відновлювальних робіт у розмірі 58 144 грн, компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду в розмірі 5 тис. грн, заподіяну її синові моральну шкоду у розмірі 20 тис. грн, витрати, пов`язані з лікуванням, в розмірі 6 263 грн 94 коп., та судові витрати з урахуванням витрат на проведення експертизи.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що згідно акта від 08 вересня 2015 року, складеного майстром КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_8 та майстром КП «Харківводоканал» ОСОБА_9 , комісія в складі зазначених осіб провела огляд стану квартири АДРЕСА_1 , після залиття з вищерозташованої квартири № 118 цього будинку. Між тим у висновках акта зазначено, що залиття квартири позивача відбулось з вищерозташованої квартири № 118 через засмічення госфекальної каналізації (стояка) жильцями вищерозташованих квартир.Таким чином, із висновків вказаного акта суд позбавлений можливості встановити, що засмічення стояка відбулось через винні дії саме мешканців квартири № 118 , оскільки згідно акта вказане засмічення відбулось з вини мешканців вищерозташованих над житлом відповідачів квартир. Виходячи із формулювання вказаних висновків комісії, засмічення могло бути спричинено мешканцями будь-якої квартири, розташованої у вказаному під`їзді з третього по дев`ятий поверх. Крім того, в акті зазначено, що під час обстеження квартири № 112 встановлено, що залиття даної квартири відбулось 05 вересня 2015 року з вищерозташованої квартири № 118 з відкритого каналізаційного патрубка на кухні під час засмічення каналізаційного стояка (мийку на кухні було знято під час ремонту сантехобладнання, в квартирі проводиться ремонт). Оскільки в акті зазначено лише на те, що проводилось обстеження квартири № 112 , судом уточнено у представників позивача, чи складався акт обстеження квартири № 118 , якщо вказана квартира також була обстежена. Представниками позивача надано суду пояснення, згідно яких їм не відомо про складення акту обстеження квартири № 118 , проте зі слів працівників комунальних служб їм відомо, що останні обстежували і квартиру № 118 . Між тим вказані пояснення представників позивача суд, з огляду на положення ЦПК України, не може визнати допустимими доказами, якими може підтверджуватись та обставина, що працівниками комунальних служб дійсно обстежено квартиру 118 та причиною залиття квартири 112 є винні дії мешканців квартири 118. Клопотання про виклик працівників комунальних служб для допиту в якості свідків суду заявлено не було. Після дослідження вказаного вище акта та отримання пояснень представників позивача щодо його змісту судом з метою уточнення причин залиття квартири та наявності вини в цьому відповідачів було роз`яснено представникам позивача право заявити клопотання про призначення експертизи для встановлення вказаних обставин. На вказане роз`яснення представниками позивача зазначено, що вони не вбачають необхідності в призначенні зазначеної експертизи, оскільки вина відповідачів підтверджується даними акта від 08 вересня 2015 року. Між тим, з причин, вказаних вище, суд не може визнати зазначений акт доказом, яким підтверджується вина відповідачів у засміченні каналізації.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 27 липня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність вини відповідачів в засміченні каналізації (стояка) та, як наслідок, в затопленні квартири позивача. Отже, відсутні і підстави для покладення на відповідачів обов`язку відшкодувати позивачам як майнову, так і моральну шкоду.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи касаційної скарги

У касаційній скарзі ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 , просить скасувати судові рішення та задовольнити позов, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що вона не повинна доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди, а лише наявність шкоди та її розмір, на відповідачів покладений тягар доказування того, що їх вина у завданні шкоди відсутня. Вона довела обставини завдання їй шкоди та розмір збитків, натомість відповідачі доказами відсутність вини у залитті квартири не спростували, суд самостійно звільнив їх від тягаря доказування відсутності вини у заподіянні шкоди. Крім того, вказуючи на відсутність вини в діях власників квартири № 118, суд фактично поклав вину на невизначене коло осіб, які не залучено до участі у справі.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга частковому задоволенню.

Суди установили, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 29 лютого 2000 року, реєстраційний № 5-00-207847, квартира АДРЕСА_1 на праві власності належала ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла. У квартирі проживають ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Із свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 10 січня 2017 року приватним нотаріусом ХМНО Харченко Л. Л., встановлено, що спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_6 є онука ОСОБА_5 Спадщина, на яку видано свідоцтво, складається з квартири АДРЕСА_1 .

Згідно акта від 08 вересня 2015 року, складеного майстром КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_8 та майстром КП «Харківводоканал» ОСОБА_9 , комісія в складі зазначених осіб провела огляд стану квартири АДРЕСА_1 після залиття з вищерозташованої квартири № 118 цього будинку. Під час обстеження квартири № 112 встановлено, що залиття даної квартири відбулось 05 вересня 2015 року з вищерозташованої квартири № 118 з відкритого каналізаційного патрубка на кухні під час засмічення каналізаційного стояка (мийку на кухні було знято під час ремонту сантехобладнання, в квартирі проводиться ремонт). На момент залиття мешканців квартири № 118 не було. В квартирі № 112 наявні сухі сліди залиття в залі на стінах (шпалери) та стелі (альфрейні роботи) загальною площею 10 кв. м. В коридорі відклеїлись шпалери на стіні на площі 3,5 кв. м, на стелі наявні сухі сліди залиття площею 2 кв.м. В кухні та спальні наявні сухі сліди залиття на стінах та стелі загальною площею 6 кв. м. Відсутнє верхнє освітлення в ванній кімнаті, санвузлі та коридорі. Працівниками КП «Харківводоканал» каналізаційний трубопровід був прочищений 07вересня 2015 року. Згідно висновків акта, залиття квартири АДРЕСА_1 через засмічення госфекальної каналізації (стояка) мешканцямивищерозташованих квартир.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України).

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України).

Умовами застосування цих норм є завдання шкоди (майнової, моральної) неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, наявність причинного зв`язку між цими діями (бездіяльністю) і шкодою та виназаподіювача. Відсутність хоча б одного з елементів виключає цивільно-правову відповідальність.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина третя статті 10, частина перша статті 60 ЦПК України 2004 року).

Згідно зі статтею 179 ЦПК України 2004 року предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно акта від 08 вересня 2015 року під час обстеження квартири № 112 встановлено, що залиття даної квартири відбулось 05вересня 2015 року з вищерозташованої квартири № 118 з відкритого каналізаційного патрубка на кухні під час засмічення каналізаційного стояка (мийку на кухні було знято під час ремонту сантехобладнання, в квартирі проводиться ремонт).

За змістом довідки № 242012/0705 від 08 лютого 2017 року, виданої КП «Жилкомсервіс», за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12 липня 2016 року у справі за клопотанням представника позивача призначено судову будівельно-технічну експертизу.

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 8309, проведеної експертами ХНДІСЕ ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса, розмір матеріальної шкоди, що заподіяна 5-6 вересня 2015 року внаслідок пошкодження майна в результаті затоплення квартири АДРЕСА_1 , складає 27 264 грн. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт у результаті залиття зазначеної вище квартири складає 30 880 грн.

Таким чином, обставини (завдання шкоди та її розмір), доказування яких покладено на позивача у спорах про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, позивач доводила доказами, які суд мав оцінити у сукупності із доказами відповідача на доведення заперечень проти позову.

Разом з тим, суди відмовили у задоволенні позову без дослідження зазначених доказів, що з урахуванням відсутності заперечень проти позовних вимог, свідчить про допущення судами порушення норм процесуального права, які згідно частини третьої статті 411 ЦПК України становлять підставу скасування оскаржуваних судових рішень із передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази; або 2) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або 3) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

З наведених підстав ухвалені у справі судові рішення підлягають скасуванню із передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції за статтею 411 ЦПК України.

Керуючись статтями 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , задовольнити частково.

Заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Харківьскої області від 27 липня 2017 року скасувати, справу передати справу на новий розгляд суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Сімоненко

А. А. Калараш

С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров

С. П. Штелик