Номер провадження 2-о/754/329/19
РІШЕННЯ

Іменем України

20 листопада 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.,

за участі секретарів судового засідання - Плясунової О.В., Ковальової В.О.,

заявника ОСОБА_1 ,

заінтересованої особи ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дібрівська сільська рада Новомиргородського району Кіровоградської області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та факту належності правовстановлюючого документу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із заявою, заінтересовані особи: Дібрівська сільська рада Новомиргородського району Кіровоградської області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та факту належності правовстановлюючого документу.

Свою заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 82 роки померла його мати ОСОБА_3 , після смерті останньої відкрилась спадщина на майно, зокрема, на земельну ділянку площею 6, 78 га, що розташована на території Дібрівської сільської ради Новомиргородського району Кіровоградської області, та має цільове призначення - ведення товарного сільськогосподарського виробництва. З метою отримання належних заявнику часток спадкового майна, останній звернувся з відповідною заявою до державного нотаріуса Новомиргородської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області, однак державним нотаріусом Заліпським В.О. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що в паспорті громадянина України заявника прізвище вказано « ОСОБА_1 », а тому неможна встановити родинні відносини між заявником та його померлою матір`ю - ОСОБА_3 , крім того заявника було повідомлено, що неможливо видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку № НОМЕР_3 , площею - 6, 78 га, яка розташована на території Дібрівської сільської ради Новомиргородського району Кіровоградської області, так як неможливо встановити родинні відносини між спадкоємцем та спадкодавцем та неможливо ідентифікувати спадкоємця із особою, якій заповідалось майно.

Дані розбіжності не дають заявнику можливості оформити спадщину за законом, а тому останній просить встановити факт належності правовстановлюючих документів та факт родинних відносин між фізичними особами.

Ухвалою судді від 17.07.2019 було призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у судовому засіданні.

Заявник - ОСОБА_1 в судовому засіданні вимоги своєї заяви підтримав та просив про їх задоволення, посилаючись на обставини викладені в заяві.

Заінтересована особа: ОСОБА_2 в судовому засіданні, щодо задоволення вимог заяви не заперечувала.

Представник Дібрівської сільської ради Новомиргородського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився. На адресу суду від Сільського голови надійшла заява з проханням проводити судове засідання у відсутності представника Дібрівської сільської ради.

Враховуючи положення ст.ст.294, 223 ЦПК України суд вважав за можливе проводити розгляд справи у відсутності представника Дібрівської сільської ради.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що подана до суду заява підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 82 роки, місцем смерті вказано Київська область, Новомиргородський район, с. Дібрівка, про що Виконкомом Дібрівської сільської ради Новомиргородського району Кіровоградської області, 20.06.2018 зроблено відповідний актовий запис № 4

Як вбачається з копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 виданого Дібровським відділом ДРАЦС Златопольського району Черкаської області від 18.07.1956 року, серії НОМЕР_2 , в графі мати російською мовою вказано « ОСОБА_3 » в графі батько « ОСОБА_6 ».

Згідно довідки № 423 від 05.11.2019, яка була надана на вимогу суду Дібрівською сільською радою Новомиргородського району Кіровоградської області зазначено, що згідно указу Президії ВР УРСР від 12.11.1959 «Про ліквідацію деяких районів Черкаської області» Дібрівську сільську раду було передано до складу Новомиргородського району Кіровоградської області.

За результатами експертного висновку № 056/1067-m-2 від 05.07.2019 наданого Українським бюро лінгвістичних експертиз на запит ОСОБА_1 повідомлено, що з урахуванням зазначеного прізвища ОСОБА_1 (паспорт, запис ОСОБА_1 ) та ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 ), а також рос. ОСОБА_3 (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_1 , мати ОСОБА_3 ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначених осіб є ідентичними. Розбіжності виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм або правил і принципів міжмовного перетворення і зумовлені ситуацією контактного білінгвізму. Згідно з чинними правилами нормативний запис прізвища українською мовою - ОСОБА_3.

Новомиргородською районною державною нотаріальною конторою Кіровоградської області відкрито спадкову справу за № 158/2018 від 16.06.2018.

Постановою державного нотаріуса Новомиргородської районної державної нотаріальної контори від 06.07.2019 № 590/02-31, про відмову у вчиненні нотаріальної дії було зазначено інформацію, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на майно, зокрема на земельну ділянку № НОМЕР_3 площею 6, 78 га на території Дібрівської сільської ради Новомиргородського району Кіровоградської області.

Державний нотаріус Новомиргородської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області Заліпський В.О., вивчивши документи, подані 02.07.2019 року ОСОБА_1 для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, повідомив що неможливо видати Свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вищезазначене майно, так як неможливо встановити родинні відносини між спадкоємцем та спадкодавцем та неможливо ідентифікувати спадкоємця із особою, якій заповідалось майно.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що маючих юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у ст. 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.

Така правова позиція узгоджується з думкою Пленуму Верховного Суду України, висловленою у п.п. 1, 12 Постанови №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення».

Сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес.

Також, передбачено, що відповідно до ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо.

Крім того, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або паспорті. (п.6 ч.1 ст.315 Цивільного процесуального кодексу України)

Частиною 2 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно листа ВСУ 01.01.2012 р. "Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення", громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа у відповідності до п. 6 ч. 1ст. 315 ЦПК України. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.

Заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документа можуть подавати: особа - власник правовстановлюючого документа, якій необхідно довести належність цього документа їй; спадкоємці померлої особи - власника цього документа для оформлення спадкових прав; утриманці померлого для одержання пенсії; прокурор у порядку статей 45, 46 ЦПК; інші особи, які заінтересовані у встановленні факту.

Як з`ясовано судом, факт родинних відносин між заявником та померлою ОСОБА_3 , знайшов своє підтвердження, зокрема підтверджується копією свідоцтва про народження.

Крім того, в ході судового розгляду заявником доведено, а судом було встановлено, факт родинних відносин між заявником та його померлою матір`ю ОСОБА_3 , отже суд вважає за можливе установити факт, що заповіт складений ОСОБА_3 , посвідчений 06.08.2002 року Дібрівською сільською радою Новомиргородського району Кіровоградської області, зареєстрований в реєстрі під № 69, в частині зазначення « ОСОБА_1 » належить заявнику - ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Встановлення факту належності правовстановлюючих документів, факту родинних відносин між фізичними особами, має для заявника юридичне значення, оскільки дає право заявнику звернутись до державного нотаріуса Новомиргородської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом для реалізації права на спадщину

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та факту належності правовстановлюючого документу, є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.258-259, 294, 315-319, 354, 355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дібрівська сільська рада Новомиргородського району Кіровоградської області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та факту належності правовстановлюючого документу - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 є рідною матір"ю ОСОБА_1 .

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме те, що заповіт, складений ОСОБА_3 , посвідчений 06.08.2002 Дібрівською сільською радою Новомиргородського району Кіровоградської області, зареєстрованого в реєстрі під №69, в частині « ОСОБА_1 » належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: