ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________________________
Провадження №2/756/1959/19
УХВАЛА

12 грудня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Табачука Д.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Ходака В.В.,

представника відповідача адвоката Палія О.Л.

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Макіта Україна» про стягнення недоплаченої заробітної плати та скасування дисциплінарного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Макіта Україна» про стягнення недоплаченої заробітної плати та скасування дисциплінарного стягнення.

Ухвалою суду від 18.10.2018 у вказаній справі відкрито провадження, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження під головуванням судді Васалатія К.А.

Відповідно до Розпорядження в.о. керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва Зірник О.О. №103 від 07.08.2019 призначено повторний автоматичний розподіл справ.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 08.08.2019 визначено головуючого суддю - Дибу О.В.

Судом встановлено, що в порушення вимог ст.175 ЦПК України позивач не виконав вимог, які ставляться до позовної заяви при зверненні до суду, а саме: позивачем не сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру.

У судовому засіданні судом вказане питання було поставлено на обговорення.

Представник позивача адвокат Ходак В.В. та позивач у судовому засіданні заперечували проти залишення позовної заяви без руху, вказали, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за приписами Закону України «Про судовий збір» як позивач у справі про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Представник відповідача Куценко О. В. у судовому засіданні вказував на необхідність залишення позовної заяви без руху.

Заслухавши пояснення учасників, суд приходить до наступного висновку.

Із матеріалів позовної заяви убачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру про стягнення не виплаченої заробітної плати.

У п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Таким чином, позивач звільнений від сплати судового збору за вимогу про стягнення невиплаченої заробітної плати.

Разом з тим, позивачем заявлено також чотири вимоги немайнового характеру, що є вимогами про скасування наказів відповідача .

По своїй суті заявлені вимоги є іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин, тому не відносяться до вимог про стягнення заробітної плати, за пред`явлення яких до роботодавця працівники-позивачі звільнені від сплати судового збору.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивача про скасування відповідачем наказів. Аналогічна правова позиція закріплена у Постанові Великої Палати Верховного Суду №910/4518/16 від 30.01.2019.

Так, у частині 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у чинній редакції визначено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того, у пункті 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з питань розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 (із змінами і доповненнями) зазначено, що якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Як зазначалося, позивачем заявлено чотири вимоги немайнового характеру (вимога скасувати Наказ №125-К від 03.07.2018, вимога скасувати Наказ №126-К від 03.07.2018, вимога скасувати Наказ №177-К від 29.08.2018, вимога скасувати Наказ №178-К від 29.08.2018), тому позивачу необхідно сплатити судовий збір в загальному розмірі 2 819,20 грн. (704,80 грн. ? 4). Однак позивачем до позову не додано жодного платіжного документу, що свідчить про несплату судового збору.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 слід надати доказ про сплату ним судового збору в розмірі, який визначений нормами чинного законодавства України, а саме: сплатити судовий збір в розмірі 2 819,20 грн. за пред`явлення вимог немайнового характеру та надати доказ на підтвердження сплати.

Згідно ч. 11ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 187 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Макіта Україна» про стягнення недоплаченої заробітної плати та скасування дисциплінарного стягнення - залишити без руху;

Надати позивачу строк для усунення недоліків - протягом 5 днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 16.12.2019

Суддя: О.В. Диба