Провадження № 2-п/537/3/2019
Справа № 537/3915/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2019 року м. Кременчук

Крюківський районний суд м.Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді Сьоря С.І., за участю: секретаря Маслій М.І., відповідача ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кременчуці Полтавської області заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 19.11.2018 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, відповідно до якої просить скасувати заочне рішення Крюківського районного суду м.Кременчука від 19.11.2018 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та призначити до розгляду в загальному порядку.

Заява вмотивована тим що, 19 листопада 2018 року Крюківським райсудом м. Кременчука було ухвалено заочне судове рішення у цивільній справі за позовом AT КБ «Приватбанк» до нього - фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Вказане судове рішення він отримав 26 листопада 2018 року поштовим повідомленням. Зава про його перегляд відповідно до ч 3 ст. 284 ЦПК України подається без пропуску відповідного строку на її подання. В рішенні суд вказав, що відповідач ОСОБА_1, який належним чином повідомлений про дату час і місце судового засідання, в судове засідання не з'явився без повідомлення причин, відзив на позовну заяву до суду не подав. Вважає, що вказане не відповідає дійсності, оскільки він не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення даного судового засідання, а тому не знав про таке повідомлення та відповідно його не бачив. Жодного поштового повідомлення, судові повістки до суду йому не надходили та,

відповідно, їх не отримував за адресою його реєстрації: 39600, АДРЕСА_1, яка була відома суду з позовної заяви та перевірена за допомогою відділу реєстрації та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання в м. Кременчуці. Підтвердженням того, що він не отримував будь-які повідомлення чи повістки до суду, є відсутність в матеріалах справи повідомлення про їх вручення. В зв'язку з чим не міг повідомити суд про причину неявки. Це позбавило його передбачених ч 2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України можливості надавати докази, подавати клопотання, заяви, пояснення суду; користуватись іншими, визначеними законом, процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. А також призвело до ухвалення неправильного заочного рішення. Заперечення проти позовних вимог обґрунтовує тим, що 24.12.2011 року між АТ КБ «Приватбанк» та ним укладений кредитний договір, відповідного якого йому надано кредит у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку розмірі 8 000,00 грн. зі сплатою відсотків у розмірі 36 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідно ст. 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Даної вимоги закону позивач не виконав. Відповідно позову заборгованість за кредитом від 24 грудня 2011 року складає 5911,16 грн., згідно графіку заборгованості кредит повинен був повернутий в повному обсязі в установлений договором строк. Таким чином, позивач звернувся до суду після спливу строку позовної давності, що є підставою для відмови в задоволенні його позовних вимог. Кредитне зобов'язання має строк його виконання. Законодавство України по відношенню до такого виду зобов'язання момент, в який розпочинається перебіг позовної давності, визначає в ст. 261 ЦК України, відповідно якої перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права або особу, яка його порушила. Відповідно ст. 257 ЦК України загальна позовна давність три роки. Таким чином, починаючи зі строку спливу позовної давності, на сьогоднішній день строк позовної давності щодо кредитного договору № б/н від 24 грудня 2011 року та стягнення неустойки за вказаним договором сплив. А банк звернувся до суду за захистом своїх прав лише у 2018 році. Крім цього, судом не було встановлено обставин з приводу перевипуску банківської картки.

З урахуванням наведеного вище, вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні заяву підтримав з підстав зазначених в ній.

Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не зявився, направив до суду відзив на заяву про перегляд заочного рішення, відповідно до якого в задоволенні заяви просив відмовити в звязку з її безпідставністю та необґрунтованістю.

З урахуванням вимог ч.1 ст.. 287 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути заяву у відсутність представника позивача.

Розглянувши заяву, вислухавши пояснення відповідача ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до заочного рішення Крюківського районного суду м.Кременчука від 19 листопада 2018 року позов Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 (місце проживання зареєстроване за адресою: 39600, АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1) на користь Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк (, МФО 305299 р/р №3111) заборгованість за кредитним договором б/н від 24 грудня 2011 року у розмірі 99 032 грн. 53 коп. та 1671 грн. сплаченого судового збору.

Відповідно до ст.. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення суду підлягає скасуванню у випадку встановлення судом наявності двох обставин, а саме: встановлення факту того, що відповідач не зявився в судове засідання, в якому ухвалене заочне рішення, та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин, при цьому докази, на які він посилається, повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є субєктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог вказаної норми закону, суд звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_1 та 21 вересня 2018 року судом із Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області було отримано лист від 14.09.2018 року за вих..№6174/01-27 з інформацію про те, що місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Оскільки отримана судом інформація свідчила, що місце проживання відповідача зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, то судова повістка, разом з копією позову та копіями доданих до позову документів була надіслана судом відповідачу поштою рекомендованим листом із повідомленням за вказаною адресою.

Відповідно до частини 1 статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями (частини третя та четверта статті 128 ЦПК України ).

Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України , судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є : 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З наведеного вбачається, щопід час розгляду справи у суді першої інстанції належним доказом вручення судової повістки, відправленої поштою, є, зокрема, повідомлення про вручення рекомендованого листа, поштове повідомлення з відміткою про відмову отримати судову повістку чи відміткою про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Тобто, у разі відмови відповідача отримати судову повістку чи у разі відсутності відповідача за зареєстрованою адресою його проживання (перебування), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручені належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи, в них містяться поштовий конверт, адресований судом відповідачу ОСОБА_1, разом із повідомленням про вручення поштового відправлення, які повернуті відділенням поштового зв'язку до суду за закінченням строку зберігання, а не через відмову відповідача отримати судову повістку чи у зв»язку з відсутністю відповідача за місцем проживання.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_1 не зявлявся в судові засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин.

Як вбачається зі змісту заяви відповідач ОСОБА_1 вказує на те, що позовна заява Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором подана до суду з пропуском позовної давності, а в звязку з тим, що він не був повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, він не зміг реалізувати своє право подати заяву про застосування позовної давності до ухвалення судом рішення.

Відповідно до ч.3 ст.267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо ОСОБА_3 проти Нідерландів»).

Відповідно до статті 6 ЦПК України суд зобовязаний поважати честь і гідність усіх учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом не залежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійс нення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, а також те, що як встановолено судом, відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з»явився та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які посилається відповідач, зокрема щодо звернення АТ КБ «ПриватБанк» до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором з пропуском позовної давності, можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи, то суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Відповідно до ст..19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, зважаючи положення ч.3 ст.274 ЦПК України, суд вважає за доцільне розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначити судове засідання.

Керуючись ст.ст. 287 - 288 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 19.11.2018 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Заочне рішення Крюківського районного суду м.Кременчука від 19.11.2018 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства ОСОБА_2 „ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором скасувати.

Призначити справу до розгляду в судовому засіданні на 28 лютого 2019 року о 14 годині 00 хвилин та розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Про день та час розгляду справи повідомити позивача та відповідача.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається на сторінці офіційного вебпорталу судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою kr.pl.court.gov.ua/sud1615/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: