П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Єдиний унікальний номер 242/2174/18

Номер провадження 22-ц/804/2870/19

10 грудня 2019 року місто Маріуполь

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Донецького апеляційного суду у складі:

головуючого судді Гаврилової Г.Л.,

суддів Зайцевої С.А.,

Пономарьової О.М.,

секретар Єфремова О.В.

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням учасників справи, апеляційну скаргу акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Селидівського міського суду Донецької області від 10 січня 2019 року, у складі судді Черкова В.Г.,

в с т а н о в и л а :

В травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Селидівського РЕМ про визнання дій протиправними.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є власником будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . 20.11.2017 р. представниками Селидівського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» відносно нього було складено Акт № 213555 про порушення правил користування електричною енергією, згідно якого встановлено: самовільне підключення електрообладнання до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку; установка перемички шунтирующого струмовий ланцюг лічильника; ізоляція дротів порушена; електричний струм споживається, електролічильником не рахується.

Згідно протоколу засідання комісії РЕМ по розгляду актів про порушення ППЕЕ № 9621 від 18.12.2017 р. встановлено, що акт складений відповідно із вимогами п.53 ППЕЕ, розрахунок спричинених збитків проведений згідно з Методикою розрахунку нарахувань за актами та розмір збитків, спричинених без обліковим користуванням електроенергією, склав 29616,92 грн.

Вважає дії відповідача протиправними, оскільки він є добросовісним споживачем; перевірка проводилась незаконно, у нічний час; замірів струму представники відповідача не робили, отже він не підписав акт про порушення. Крім того, 18.12.2017 р. енергопостачальник провів засідання комісії, в якому ОСОБА_1 не приймав участі та за результатами засідання складено розрахунок вартості не облікованої електричної енергії з порушенням. Рішення комісії з розгляду актів оформлено протоколом, копія якого не була вручена побутовому споживачу.

Просив визнати незаконним дії та скасувати рішення комісії, що оформлене протоколом № 9621 від 18.12.2017 р. засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією Селидівським РЕМ ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго», яким ОСОБА_1 на підставі акту про порушення № 213555 від 20.11.2017 р. нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 29616,92 грн.; стягнути з відповідача на його користь суму сплаченого судового збору в розмірі 704,80 грн.

Рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 10 січня 2019 року позов ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Селидівського РЕМ про визнання дій протиправними задоволено. Визнано незаконним та скасовано рішення комісії, оформлене протоколом № 9621 від 18.12.2017 р. засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією Селидівським РЕМ ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго», яким ОСОБА_1 на підставі акту про порушення № 213555 від 20.11.2017 р. нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 29616 грн. 92 коп. Стягнуто з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Селидівського РЕМ на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп.

З 20.04.2018 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» змінило назву на акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» ( а.с. 46)

В апеляційній скарзі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що 20.11.2017 р. в присутності позивача було зафіксовано порушення ПКЕЕН та складено акт № 213555 , відповідно якого, у ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 виявлено самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) до електричної мережі електропостачальника з порушенням схеми обліку, виявити представникам постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. До акту були внесені всі технічні дані, які виявили у присутності споживача на місці порушення та які достатні для проведення нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. З актом ОСОБА_1 був ознайомлений, позивач додав зауваження та підписав його 20.11.2017 року. Того ж дня виявлене порушення було усунуто. Акт заміни, установки, технічної перевірки, збереження пломб та засобів обліку побутового споживача №1403815 складений 20.11.2017 в присутності ОСОБА_1 , який підписав його без заперечень. На виконання п.53 ПКЕЕН в п.9 акту №213555 від 20.11.2017 року споживача було запрошено на комісію з розгляду цього акту. Крім того, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відмовився підписувати цей акт, а лише зазначив в ньому зауваження, 20.11.2017 року представниками відповідача було направлено замовний лист ОСОБА_1 з повідомленням про дату проведення засідання. 18.12.2017 року було проведено засідання комісії та складено протокол №9621, в якому зазначена інформація про причетність ОСОБА_1 до порушення п. 53 ПКЕЕН, визначені обсяг та вартість не облікованої електроенергії в сумі 29616,92 грн.

Крім того, відповідач зазначив, що чинним законодавством не передбачено ані оскарження протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, ані визнання вимоги про оплату збитків незаконною, адже сама по собі вимога носить лише рекомендаційний характер і сторони, у разі необхідності, можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору, а протокол є лише фіксацією заподіяних внаслідок не облікованого використання електроенергії збитків.

Відзив на апеляційну скаргу не надано. Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Позивач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи до суду не з`явився, клопотань до апеляційного суду не надав.( а.с.103-104)

Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача ОСОБА_2 , яка просила задовольнити апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини справи, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, які правовідносини випливають із встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин та інші.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивач є споживачем електричної енергії згідно договору від 12.06.2014 р., укладеним між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЄК Донецькобленерго» на постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8-9).

Актом № 213555 ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 20.11.2017 р. було встановлено порушення споживачем ОСОБА_1 . Правил ЕКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1 . Акт був складений в присутності ОСОБА_1 , який його не підписався, проте, зробив письмові зауваження . (а.с.10-11).

За наслідками розгляду Акту №213555 від 20.11.2017 року, на засіданні комісії РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН , що відбулось 18.12.2017 р, був складений протокол № 9621 від 18,12.2017 року, та комісія дійшла висновку, що Акт складений відповідно до вимог п.53 ПКЕЕН та розрахунок суми недорахованої електроенергії потрібно провести відповідно до п.5.3 Методики, та яка складає 29616,92 грн. (а.с.12).

Задовольняючи позовні вимоги щодо визнання незаконним та скасування рішення комісії, що оформлене протоколом № 9621 від 18.12.2017 р., засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією Селидівським РЕМ ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго», суд виходив з того, що даний протокол складений з порушенням норм діючого законодавства без належного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Також, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вручення побутовому споживачу копії Акту № 213555 від 20.11.2017 р. про порушення ПКЕЕН.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Відповідно до змісту статей 11, 15 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

За змістом позовних вимог позивач не погоджується як з актом про порушення ПКЕЕ, складеним відносно нього, так і з протоколом щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ, та просить визнати дії комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.

Разом з цим, складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

При цьому поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Така ж правова позиція висловлена також в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

З огляду на викладене, судова колегія прийшла до висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Така правова позиція висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17ц.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

За наслідками складення акту від 20.11.2017 року та протоколу 18.12.2017 року відповідач не звертався до позивача з вимогами про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії.

За таких обставин, суд не врахував положення чинного законодавства, та вирішив питання , яке само по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права позивача.

Відповідно до частини 1 ст. 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Отже, судове рішення підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Селидівського РЕМ про визнання дій протиправними.

Керуючись ч.1 ст .255, 367, 374,376, 377, 382 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

апеляційну скаргу акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити частково.

Рішення Селидівського міського суду Донецької області від 10 січня 2019 року - скасувати.

Провадження у цивільній справі № 242/2174/18 за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Селидівського РЕМ про визнання дій протиправними - закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 16 грудня 2019 року.

Судді Г.Л.Гаврилова

С.А.Зайцева

О.М.Пономарьова