Ухвала

31 січня 2019 року

м. Київ

справа № 757/372/15-ц

провадження № 61-49085 ск 18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Печерського районного суду м. Києва

від 19 грудня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду

від 04 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», третя особа - ОСОБА_2, про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (АТ КБ «ПриватБанк») на рішення Печерського районного суду м. Києва від 19 грудня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду

від 13 грудня 2018 рокуз пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки згідно з поштовим штемпелем на конверті касаційна скарга відправлена до Верховного Суду 18 січня 2019 року

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» просить поновити строк на касаційне оскарження зпосиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки постанову Київського апеляційного суду від 04 грудня

2018 року було отримано поштовим зв'язком 19 грудня 2018 року, для підтвердження чого надає докази.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.

Проте, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявником не в повному обсязі сплачено судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 1 січня 2015 року мінімальна заробітна плата була встановлена у розмірі 1 218,00 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру (визнання права власності в порядку спадкування), ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн)та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати(3 654,00 грн).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі касаційної скарги)

за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми: (3 654,00 грн*200%=7 308,00 грн).

Заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі

3 280,00 грн.

Таким чином заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 4 028,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача:

Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею

392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір,

УХВАЛИВ:

Клопотання акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити акціонерному товариству комерційному банку «ПриватБанк» строк на касаційне оскарження судового рішення.

Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Печерського районного суду м. Києва

від 19 грудня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду

від 04 грудня 2018 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 01 березня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник