Провадження № 2/761/362/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

23 січня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва

у складі:

головуючого судді Осаулова А.А.

при секретарі Вольда М.А.

представників учасників ОСОБА_1, Серта О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м.Києві клопотання представника третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БФ груп» Серта О.В. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Скілінг», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс», Дочірне підприємство «Фірма «Дайленко», Товариства з обмеженою відповідальністю «БФ груп» про визнання відсутнім зобов'язань по іпотечному договору,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А. з червня 2017 року перебуває вказана цивільна справа.

Як відомо 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Відповідно до ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відтак, протокольною ухвалою суду від 14 лютого 2018 року по вказаній справі було визначено проводити її розгляд у загальному позовному провадженні із проведення підготовчого судового засідання.

У вказаному судовому засіданні присутній представник третьої особи - ТОВ «БФ груп» Серта О.В. заявив суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, зважаючи на повторні неявки позивача в усі останні судові засідання. Вказав про необхідність повернення заяви позивача про відкладення судового засідання, визнавши факт її подання зловживанням процесуальними правами та залишити заяву про відкладення у зв»язку з цим без розгляду.

Присутній представник відповідача та третьої особи - 1 ОСОБА_1 підтримав вказане клопотання та просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Розглядаючи вказане клопотання третьої особи про зловживання процесуальним правом, повернення заяви про відкладення розгляду справи та залишення позову слід зазначити наступне.

Як вбачається у цій справі, то сама справа перебуває в провадженні Шевченківського районного суду м.Києва з грудня 2016 року, а в провадженні судді Осаулова А.А. з листопада 2017 року.

У вказаній справі судові засідання призначались неодноразово (6 судових засідань у цьому складі суду), а проводились лише тричі за участю представника позивача, а в інших останніх трьох судових засіданнях представник позивача (позивач) були відсутні, а саме на 08.10.2018 року представник позивача - адвокат ОСОБА_4 просила суд відкласти розгляд справи у зв»язку з першою неявкою до суду з поважних причин - участі у судовому засіданні з розгляду кримінальної справи (т.4 а.с.183). Відтак, з причин неявки представника позивача розгляд справи було відкладено.

Також, на судове засідання на 29.11.2018 року представник позивача ОСОБА_4 також не з»явилась, повідомляючи про існування поважних причин неявки як участь у іншому судовому засіданні в адміністративній справі Київського ОАС, але без жодного обґрунтування і доведення перед судом обставин представництва нею інтересів будь-кого з учасників у тій справі (т.4 а.с.191).

При цьому, на судове засідання на 23.01.2019 року представник позивача ОСОБА_4 також не з»явилась, направивши до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв»язку з її участю у іншій кримінальній справі в м.Чернігові як захисник обвинуваченого, але без жодного доведення її участі у якості захисника.

Так, за умовами вимог ч.1, п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Як вбачається з поданих до суду останніх двох заяв про відкладення розгляду цієї справи, то суд вважає їх як такі, що спрямовані на затягування та перешкоджання розгляду справи судом, оскільки стороною позивача жодним чином при їх подачі не було доведено обов»язковості надання переваги на участі адвоката ОСОБА_4 в інших судових процесах і порівнянні з необхідності її участі у цій справі та неможливість її участі у розгляді вказаної справи, що перебуває в провадженні суду з грудня 2016 року.

Подані заяви про відкладення розгляду справи на останні засідання від 29.11.2018 року, на 23.01.2019 року були безпосередньо в день або напередодні самих судових засідань, але перерви по справі були досить тривалі, що надавало можливість професійному адвокату заздалегідь повідомити суд про неможливість явки в судові засідання та зазначення про необхідність їх перенесення на інші дати, які б надавали можливість їй як представнику позивача нарешті з»явитись до суду для повноцінній участі у розгляді цієї цивільної справи.

Відтак, протокольною ухвалою від 23.01.2019 року суд ухвалив, що подані заяви адвокатом ОСОБА_4 від 29.11.2018 року та від 23.01.2019 року є зловживання процесуальним правом, а тому із врахуванням обставин у цій справі у відповідності до вимог ч.3 ст.44 ЦПК України такі заяви підлягають залишенню без розгляду.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов'язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України , відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь - кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та його представник в судові засідання від 29.11.2018 року та від 23.01.2019 року не з»явилась, а подані нею заяви про відкладення розгляду справі були визнані зловживанням процесуальним правом та залишені без розгляду.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Як зазначено вище, позивач та його представник в судове засідання не з'явились, були належним чином повідомлені про розгляд справи, їх неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходило. Окрім того, справа в провадженні суду перебуває з грудня 2016 року.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017 року) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з'являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача та його представника в судове засідання, якою не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки, відповідно до яких суд міг би з'ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БФ груп» про залишення позову без розгляду, - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Скілінг», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс», Дочірне підприємство «Фірма «Дайленко», Товариства з обмеженою відповідальністю «БФ груп» про визнання відсутнім зобов'язань по іпотечному договору, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п»ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту вказаного судового рішення.

Суддя: Осаулов А.А.

Повний текст складено 28.01.2019 року