Справа № 754/2589/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

01 лютого 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1, про роз'яснення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року по цивільній справі №754/2589/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_6, служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В :

15.09.2016 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено рішення у вищевказаній справі, а саме: витребувано з володіння ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ОСОБА_5, квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Розподілено судові витрати.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 07.12.2016 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року скасовано і ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_6, служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння відмовлено.

Постановою Верховного Суду України від 26.06.2018 року рішення Апеляційного суду м. Києва від 07.12.2016 року скасовано, рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року залишено в силі.

23.01.2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1, в якій вона просить суд наступне:

* роз'яснити резолютивну частину рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року по справі № 754/2589/16-ц щодо розуміння висновку «Витребувати з володіння ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ОСОБА_5, квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2» за договором купівлі-продажу, стосовно того, що право власності на квартиру АДРЕСА_3 повертається первісним власникам, тобто ОСОБА_1 та ОСОБА_6;

* встановити, що згідно правових положень, закріплених у нормах ст. ст. 216, 388 ЦК України та застосованих судом, власниками квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_1 та ОСОБА_6.

Вказана заява вмотивована тим, що враховуючи остаточність рішення Верховного Суду України, спірна квартира була повернута з чужого незаконного володіння до первісних законних власників. Виходячи з цього, ОСОБА_1 звернулася із вказаними рішеннями суду до Укрдержреєстру щодо відповідного переоформлення права власності з незаконних власників на первісних законних власників. Проте, згідно рішення Департаменту з питань реєстрації ВО КМДА від 29.08.2018 року ОСОБА_1 було зупинено розгляд справи із вимогою надання документів на спірну квартиру. ОСОБА_1 наполягала на реєстрації за нею права власності на підставі рішень суду. Проте державний реєстратор наполегливо відмовляв, пояснюючи, що йому незрозуміле формулювання у резолютивній часті рішення суду фраза «...витребувати з володіння» спірної квартири від незаконних власників. ОСОБА_1 пояснила ситуацію, що витребування з чужого незаконного володіння спірної квартири здійснюється саме шляхом реєстрації права власності на спірну квартиру органами державної реєстрації на ім'я законних власників. Проте пояснення ОСОБА_1 були проігноровані. Рішенням Департаменту з питань реєстрації ВО КМДА від 24.10.2018 року, ОСОБА_1 було відмовлено в реєстрації права власності на спірну квартиру та запропоновано збирати документи первинного права власності. Пояснення ОСОБА_1 про те, що це неможливо поки право власності зареєстровано на інших власниках були проігноровані. Так, згідно листа Деснянської РДА у м. Києві від 17.01.2019 року було вказано, що дублікат приватизаційних документів їй не буде видано саме через те, що вона не значиться в реєстрі нерухомого майна як власниця спірної квартири. Таким чином, враховуючи всі вищевказані обставини та пояснення державного реєстратора, виконати законне рішення суду можливо лише у разі надання судом відповідного роз'яснення, що витребування майна з чужого незаконного володіння й означає, що його власниками є первісні законні власники.

Відповідно до статті 271ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

У п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю.

Верховний Суд України у постанові Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року також наголошує на тому, що ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій ст. 215 ЦПК України, і обов'язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини. Разом з тим рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається.

Виходячи з цієї норми закону, роз'яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Роз'яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення суду. Таким чином, суд роз'яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб'єкта, якому надано право звернення за відповідним роз'ясненням. Між тим, необхідність такого роз'яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз'яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз'яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Проте, доводів та обґрунтування нечіткості чи то не розуміння судового рішення заявником вказано не було, натомість з поданої заяви вбачається, що заявник фактично не погоджується з рішенням державного реєстратора, з огляду на що, суд вважає за необхідне відмовити у такому роз'ясненні рішення суду, оскільки є незрозумілим що саме необхідно роз'яснити, уточнити задля його кращого розуміння та відповідно його належного виконання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 271 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, про роз'яснення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року по цивільній справі №754/2589/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_6, служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Н.Г. Таран