Єдиний унікальний номер № 616/610/19
Провадження № 2/616/220/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 серпня 2019 року смт.Великий Бурлук

Великобурлуцький районний суд Харківської області в складі судді РИКОВА М.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст.ст.175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до Гнилицької Першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, третя особа: відділ Держгеокадастру у Великобурлуцькому районі Харківської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до Гнилицької першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, третя особа: відділ Держгеокадастру у Великобурлуцькому районі Харківської області в якій просить: - встановити юридичний факт, визнавши, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Гнилиця Перша Великобурлуцького району Харківської області ОСОБА_3 дійсно була її рідною бабцею по материнській лінії; - визнати за нею, ОСОБА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті бабці ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на недооформлену за державним актом серія НОМЕР_1 від 04.12.2002 року № 98 на ім`я ОСОБА_3 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,1818 га., розташовану на території Гнилицької Першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Проте, всупереч положень вказаної статті, позивач не вказала: номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти позивача.

Також не вказала: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти відносно Гнилицької Першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, третьої особи: відділу Держгеокадастру у Великобурлуцькому районі Харківської області.

Статтею 48 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Суд звертає увагу позивача, що в позовному провадженні, крім позивача та відповідачів, участь беруть треті особи, які мають юридичний інтерес у встановленні факту, оскільки за наслідками судового розгляду даної справи рішення по справі може у подальшому як вплинути на їх суб`єктивні права та обов`язки, або спонукати до вчинення дій з реалізації суб`єктивних прав позивача.

ОСОБА_2 у позовній заяві взагалі не вказала хто є позивачем та хто є відповідачем по даній справі, тільки зазначила, що відділ Держгеокадастру у Великобурлуцькому районі Харківської області є третьою особою. Відповідачами слід зазначити, що третіми особами в даній справі повинні бути організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту, тобто третьою особою буде той орган, куди заявник буде звертатися з рішенням суду для його реалізації.

В даному випадку, сторони в цивільному процесі характеризуються окрім інших, ще й тим, що між ними виник спір про право цивільне.

Як роз`яснено в Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст.392 ЦК). За змістом ст.392 ЦК належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, квартиру.

Крім того як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження в такій справі у азі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивачем не зазначено в якості відповідача особу, право власності на земельну ділянку якої посвідчується вищевказаним державним актом на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 , що може вплинути на обмеження її права щодо участі в справі та порушення її права на змагальність в судовому процесі.

Окрім того, ОСОБА_2 не надала доказів того чи є у померлої ОСОБА_3 інші спадкоємці, окрім позивача та ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину після смерті матері, якщо є, то чи прийняли вони спадщину, та не додано доказів на вищевказані події.

Виходячи з вищенаведеного, позивачам необхідно визначитися з колом відповідачів та усунути цей недолік.

Також слід зазначити, що відповідно до заяв ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 07.10.2016 року, які ОСОБА_2 додала в якості доказу до позовної заяви ОСОБА_7 мала чотирьох доньок, одна з яких ОСОБА_8 , яка народилася в селі Гнилиця Перша ІНФОРМАЦІЯ_3 , тоді ж як відповідно до копії паспорта, яка міститься в додатках до позовної заяви, в зазначену дату народилася ОСОБА_2 . Цей недолік необхідно усунути.

Згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивачів є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Окрім того, позивачка зазначає, що її тітка, ОСОБА_4 23 вересня 2008 року в Великобурлуцькій державній нотаріальній конторі за реєстровим номером 2518 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 відповідно до якого їй у власність перейшла 1/2 частина земельної ділянки, площею 3,1824 га., тоді ж як доказу на вищевказану подію не надала. Цей недолік необхідно усунути.

Також, до позовної заяви додано копію державного акту серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , відповідно до якого вона є власником земельної ділянки площею 3,1824 га. на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.09.2008 року зареєстр. за № 2518 державним нотаріусом Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області Марченко Н.І. Оскільки ОСОБА_4 успадкувала 1/2 частину земельної ділянки площею 3,1824 га., то друга половина земельної ділянки повинна складатися з такого ж розміру 3,1824 га. Позивачу необхідно уточнити свої позовні вимоги щодо визначення площі земельної ділянки на яку вона просить визнати право власності, оскільки в прохальній частині ОСОБА_2 просить визнати за нею, ОСОБА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті бабці ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на недооформлену за державним актом серія НОМЕР_1 від 04.12.2002 року № 98 на ім`я ОСОБА_3 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,1818 га., розташовану на території Гнилицької Першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області.

У ч.2 ст.315 ЦПК України, йдеться про умови, за яких можливе встановлення інших юридичних фактів, крім тих, які перераховані у ч.1 ст.315 ЦПК України. До таких умов віднесено:

1. Встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення у особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права;

2. Коли законом не визначено іншого порядку їх встановлення;

3. Заявник не має іншої можливості одержати документ, що посвідчує юридичний факт;

4. Встановлення факту не посвідчується з наступним вирішенням спору про право.

Позивачем не роз`яснено, чому факт, який просить встановити заявник є саме юридичними, тому що не вказані, які саме зараз у нього виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права та яке це має значення саме зараз. При цьому, позивач не надає суду відмову будь-якого відповідного органу саме з підстав того, що вона не може реалізувати своїх прав, оскільки не визнається онукою ОСОБА_3 . Ця відмова є обов`язковою для розгляду заяви про встановлення факту родинних відносин та встановлення мети позивача для того, щоб встановити відповідачів та третіх осіб по справі.

Так, в Постанові Пленуму Верховного суду України від 1995 року, зі змінами «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення в п. 3 указано, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає позивачеві строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок позовна заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відмови будь-якого органу, пов`язаного з використанням цього факту у позивача немає. В Листі Верховного Суду України від 01.01.2012 «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказано, що оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

В якості доказу позивач додає довідку Державного архіву Харківської області за вих. № 01-29/3-359 від 16.03.2017 року про неможливість надання копії актового запису про народження ОСОБА_3 . Крім того, позивач не вказує обставини щодо неможливості одержання або відновлення документів, а саме: відомостей про народження ОСОБА_3 , у тому числі чи зверталася позивач до відповідної сільської ради щодо відновлення відомостей про народження ОСОБА_3 , а також щодо того, коли саме та яким саме органом ДРАЦС (колишні ЗАГС) видавалося свідоцтво про народження ОСОБА_3 .

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна та повинна бути вказана на підставі ринкової вартості майна (в даному випадку земельної ділянки цільовим призначенням для товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,3642 га., кадастровий номер НОМЕР_3 , що розташована на території Гнилицької Першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області)на момент звернення до суду відповідно до якої визначається вартість нерухомого та рухомого майна і відповідно розмір судового збору у відповідності до вимог пункту 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року за № 1440, згідно якого передбачено, що звіт про оцінку майна, повинен бути складений у повній формі, містити дату оцінки та дату завершення складання звіту, та строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства.

Позивачем до позовної заяви додано звіт про грошову оцінку земельної ділянки. Даний звіт містить неточності, а саме: «згідно проведених процедур загальна вартість земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,3642 га., кадастровий номер НОМЕР_3 , яка розташована за адресою: Харківська АДРЕСА_1 Вовчанський район, на території Гнилицької Першої сільської ради…» хоча земельна ділянка відносно якої стоїть питання в даному позові, знаходиться на території Великобурлуцького району, також вказаний звіт не містить підпису директора, оцінювача та печатки. Цей недолік необхідно усунути.

Крім того, за приписами ч.2 ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Частина 4 статті 95 ЦПК України встановлює, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до ч.5 ст.95 ЦПК України учасник, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмовому оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказаних вище вимог законів при подачі позовної заяви про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за законом ОСОБА_2 не дотримано.

Відповідно до п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Дану вимогу позивачем не дотримано.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, провадження у справі не може бути відкрито, а тому відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України її слід залишити без руху з вказаних вище підстав та надати позивачеві строк для усунення недоліків, протягом п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185, 258-259, 260-261, 353 ЦПК України суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Гнилицької Першої сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, третя особа: відділ Держгеокадастру у Великобурлуцькому районі Харківської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду. У спосіб на виконання даної ухвали суду позивачу подати відповідну позовну заяву її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб через канцелярію суду, або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ