КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2019 року місто Київ

справа № 373/673/18

Київський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Пікуль А.А.

за участю секретаря судового засідання - Савлук І.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 вересня 2019 року про залишення позову без розгляду та скасування заходів забезпечення позову, постановлену під головуванням судді Реви О.І., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьов Сергій Олександрович, ОСОБА_7 про визнання договорів недійсними та скасування записів про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просив:

визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлової будівлі загальною площею 116,40 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , серія та номер: 244, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 16 березня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьовим С.О.;

визнати недійсним договір іпотеки серія та номер:782, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ;

скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно №19477985 (нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 34302789 від 16 березня 2017 року, приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської власті Почтарьовим С.О.;

скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно №19477923 (нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 34302789 від 16 березня 2017 року, приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської ласті Почтарьовим С.О.;

скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно №19477957 (нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 34302789 від 16 березня 2017 року, приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьовим С.О.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 вересня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Заходи забезпечення позову у виді арешту нежитлової будівлі, загальною площею 116,40 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 накладені відповідно до ухвали судді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2018 року скасовано.

Непогоджуючись з ухвалою суду першої інстанції позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якійпосилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, порушення права на доступ до правосуддя,просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В мотивування вимог посилався на те, що обгрунтовуючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції встановив, що позивачем шляхом надсилання електронною поштою було подано заяви від 21 грудня 2018 року та 22 квітня 2019 року про розгляд справи за його відсутності. Дані заяви містяться в матеріалах справи в паперовій формі.

Зазначав, що враховуючи, віддаленість представника позивача від суду та наявність доданих до позовної заяви доказів, які свідчать про безумовні підстави задоволення позову, було прийнято рішення повідомити суд електронною поштою, шляхом складання клопотання про розгляд справи без участі позивача з накладенням електронного кваліфікованого підпису, що корелюється з положеннями Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Вказував, що Міністерство юстиції України надає можливість провести перевірку документа на відповідність законодавству про електронний документообіг та встановити, що на подані заяви був накладений електронний цифровий підпис, тому суд має можливість перевірити достовірність заяви, поданої представником позивача та встановити достовірність документу.

Посилався на те, що обставини надсилання заяви про розгляд справи за відсутності позивача підтверджуються наступними фактами: власне письмове підтвердження представника позивача; витяг з електронного листа, який був надісланий за допомогою ресурсу «www.gmail.com»; витяг з ресурсу «www.czo.gov.ua» щодо результату перевірки підпису на електронному документі «Підписаний_Клопотання про розгляд справи за відсутності позивача з додатком pdf», який був надісланий на адресу електронну Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області; паперова копія електронного документу «Клопотання про розгляд справи за відсутності позивача з додатком pdf».

Зазначав, що суд першої інстанції, оцінюючи подане представником позивача клопотання від 21 грудня 2018 року про розгляд справи за відсутності позивача та долучаючи її до матеріалів справи, дійшов помилкового висновку щодо достовірності такого процесуального документу, чим неповно з'ясував дійсні обставини справи

Вказував, що суд першої інстанції, не звернув увагу на те, що позивач скористався своїм процесуальним правом на розгляд справи за його відсутності, подавши відповідну заяву.

Посилався на те, що приймаючи ухвалу про залишення позову без розгляду судом не встановлено, що нез`явлення позивача у судове засідання перешкоджає розгляду справи.

Від представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому остання просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги в повному обсязі, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість.

У судовому засіданні апеляційного суду представник позивача доводи апеляційної скарги підтримала, просила її задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 у судовому засіданні апеляційного суду проти доводів апеляційної скарги заперечувала.

Відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та треті особи: приватний нотаріус Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьов С.О., ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені. Від приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С.О. надійшла заява, в якій він просив розглядати справу у його відсутність.

Колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з'явилися у судове засідання на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися у судове засідання, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 24 травня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження.

Відповідачам було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзиви на позовну заяву, а третій особі роз`яснено, що він має право протягом 15 днів із дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі або протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов надати (надіслати) суду свої пояснення щодо позову або відзиву з викладенимив нихаргументами іміркуваннями напідтримку або заперечення проти позову.

08 червня 2018 року представником відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 було подано апеляційну скаргу на ухвалу про відкриття провадження у даній справі від 24 травня 2018 року щодо порушення правил підсудності.

Постановою Апеляційного суду Київської області від 28 серпня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 24 травня 2018 року залишено без змін.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 25жовтня 2018 року було призначено справу до розгляду на 21 грудня 2018 року о 14.00 год.

12 грудня 2018 року відповідач ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу на ухвалу про відкриття провадження у даній справі від 24 травня 2018 року.

21 грудня 2018 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_9 на електронну адресу суду надійшла заява, в якій останній просив розглядати справу за відсутності позивача.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишено без задоволення, а ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 24 травня 2018 року залишено без змін.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 26лютого 2019 року призначено справу до розгляду на 20 березня 2019 року о 15.00 год.

Даних про повідомлення позивача про розгляд справи, призначеної на 20 березня 2019 року о 15.00 год. матеріали справи не містять.

З журналу судового засідання від 20 березня 2019 року вбачається, що у зв`язку з неявкою в судове засідання позивача, відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та третьої особи приватного нотаріуса Почтарьова С.О. розгляд справи було відкладено на 22 квітня 2019 року о 15.00 год.

Про розгляд справи на 22 квітня 2019 року о 15.00 год. позивач був повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (т.2 а.с.44), однак в судове засідання не з'явився.

22 квітня 2019 року від ОСОБА_1 до суду електронною поштою надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

З журналу судового засідання від 22 квітня 2019 року вбачається, що у зв`язку із залученням до участі в справі в якості третьої особи ОСОБА_11 судове засідання було відкладено на 21 травня 2019 року о 14.00 год.

Даних про направлення та отримання позивачем судової повістки на 21 травня 2019 року о 14.00 год. матеріали справи не містять.

З протоколу судового засідання від 21 травня 2019 року вбачається, що сторони в судове засідання не з`явилися, а тому відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалося та розгляд справи було відкладено на 25 червня 2019 року о 14.00 год.

Про розгляд справи призначеної на 25 червня 2019 року о 14.00 год. позивач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (т.2 а.с.96), однак у судове засідання не з'явився. Розгляд справи було відкладено на 03 вересня 2019 року о 14.00 год.

03вересня 2019 року позивач повторно не з'явився у судове засідання, про розгляд справи призначеної на 03 вересня 2019 року о 14.00 год. ОСОБА_1 був належним чином повідомлений, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (т.2 а.с.157).

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, а заяви про розгляд справи за йоговідсутності від 21 грудня 2018 року та 22 квітня 2019 року, які надійшли на адресу суду електронною поштою не взяв до уваги, оскільки вони не відповідають критеріям Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись в повному обсязінеможливо з огляду на наступне.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, 21 грудня 2018 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_9 на електронну адресу суду надійшла заява, в якій останній просив розглядати справу за відсутності позивача (т.1 а.с.229).

22 квітня 2019 року на електронну адресу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій він просив розглядати справу за його відсутності (т.2 а.с.57).

Частиною 2 статті 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, шостою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частинами першою-третьою статті 4 Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачено, що електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів. Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі. Використання електронного цифрового підпису не змінює порядку підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів у письмовій формі.

Згідно із підпунктом 15.1 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

На час направленняпозивачем ОСОБА_1 та його представником до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області заяв про розгляд справи у відсутність позивача Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

З матеріалів справи вбачається, що заяви, які надійшли від позивача ОСОБА_1 та його представника не сформовані в системі «Електронний суд», а надійшла до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області в електронній формі з електронної пошти, що не відповідає вимогам ЦПК України.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, суд першої інстанції, встановивши, що заяви, які надійшли на електронну пошту суду від позивача ОСОБА_1 та його представника не відповідають критеріям, які визначені Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг» повинен був повернути їх позивачу та його представнику та роз`яснити останнім неможливість врахування судом будь-яких заяв/клопотань поданих в електронному вигляді до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та роз`яснити вимоги чинного законодавства щодо направлення відповідного клопотання/заяви в паперовому вигляді та у зв`язку з цим, відкласти розгляд справи для належного повідомлення позивача.

А відтак, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про залишення позову без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача (незалежно від причин) є передчасним та не відповідає вимогам закону.

Оскільки суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду, а отже і відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову накладених відповідно до ухвали судді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2018 року.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріальногоправа, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 вересня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 18 грудня 2019 року.

Головуючий:

Судді: