Справа № 495/4402/19
№ провадження 4-с/495/40/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2019 р. м. Білгород - Дністровський

Білгород Дністровський міськрайоний суд Одеської області

у складі головуючої одноособово судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Іваненко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за скаргою за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Парфьонов Георгій Володимирович, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", на дії приватного виконавця,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , звернувся до суду через свого представника зі скаргою на дії приватного виконавця , заінтересовані особи, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Парфьонов Георгій Володимирович, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", відповідно до якої, уточнивши свої вимоги 11.11.2019 року остаточно просить суд: поновити строк на звернення до суду зі скаргою, оскільки представник боржника отримав копію оскаржуваного звіту про оцінку майна лише 10.05.2019 року; визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. щодо подання Заявки на реалізацію арештованого майна, а саме: будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м, у рамках виконавчого провадження № 58275120.

Так, заявник свої вимоги обґрунтовує тим, що 17.04.2007 року між ОСОБА_1 та АТ КБ «Приватбанк» було укладено кредитний договір № 47 МВD, відповідно до умов якого ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 80 000 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 12% річних.

15.02.2008 року між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк» було укладено кредитний договір № 139 МВD, відповідно до якого ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 210 000 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 14% річних.

15.02.2008 року між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк» був укладений договір іпотеки будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Тітовою Т.С. та зареєстрованим в реєстрі за № 592. 20.10.2014 року Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області було видано виконавчий лист по справі № 495/5173/13-ц, згідно якого з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було стягнуто на користь ПАТ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № 47 МВD від 17.04.2007 року у розмірі 860 965,11 грн.

На підставі виконавчого листа приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області було відкрито виконавче провадження № 56692500 від 03.07.2018 року.

14.08.2018 року за результатом проведеної оцінки майна боржника ПП «Брокбізнесконсалт» складено звіт про оцінку, відповідно до якого вартість будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м., на дату оцінки 13.08.2018 року становить 2 327 255 грн.

Скаржник зазначає, що 05.12.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області було винесено постанову про повернення виконавчого документа стягуючу на підставі п.1 ч.1 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження» , оскільки відмовився залишити за собою майно боржника, нереалізоване під час виконання рішення.

04.02.2019 року стягувач АТ КБ «Приватбанк» повторно звернувся до приватного виконавця із заявою про відкриття виконавчого провадження.

08.04.2019 року за результатами проведеної оцінки майна боржника ПП «Брокбізнесконсалт» складено звіт про оцінку, відповідно до якого вартість будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м., на дату оцінки 27.03.2019 року становить 1 399 167 грн.

Стверджує, що 10.05.2019 року представник боржника отримав копію вказаного звіту про оцінку майна.

У звязку з очевидно заниженою вартістю майна, ОСОБА_1 було замовлено у ТОВ «Солар Нова» звіт про визначення ринкової вартості майна, відповідно до якого вартість будівлі магазину на дату оцінки становила 2 327 000 грн.

Разом з тим, суб`єкт оціночної діяльності ПП «Брокбізнесконсалт» в порушення норм діючого законодавства безпосередньо не ознайомився з об`єктом оцінки шляхом його огляду.

Більш того, в матеріалах виконавчого провадження відсутні підтвердження того, що боржник ОСОБА_1 був своєчасно обізнаний чи повідомлений про результат оцінки визначення вартості майна /звіт про оцінку майна від 08.04.2019 року представник боржника отримав його копію лише 10.05.2019 року/.

Тому приватний виконавець, на думку скаржника, не мав законних підстав для передачі майна на реалізацію, що призвело також до заниження вартості майна боржника та впливає безпосередньо на права і обов`язки боржника, в частині суми погашення за рахунок продажу з прилюдних торгів арештованого майна.

Вказані обставини і змусили його звернутися до суду з відповідною скаргою.

Представник заявника в судове засідання надав заяву про розгляд справи у його відсутність, з проханням скаргу задовольнити.

Заінтересовані особи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомляли належним чином, причина неявки суду невідома.

Разом з тим, від представника приватного виконавця Парфьонова Г.В. до суду надійшли письмові заперечення, згідно яких вказав, що протягом строку з моменту відкриття виконавчого провадження № 56692500 до моменту повернення виконавчого листа стягувачу тричі проводились прилюдні торги на веб-сайті ДП «Сетам».

Так, стартова ціна майна боржника для учасників торгів, що мали відбутись 20.09.2018 року складала 2 327 255 грн, відповідно до звіту про оцінку майна, який був складений від 14.08.2019 року.

Проте, торги не відбулись у зв`язку із відсутністю допущених учасників торгів.

У відповідності до ст. 49 ЗУ «Про виконавче провадження», враховуючи той факт, що стягувач не скористався правом залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимоги в рахунок ціни майна, було призначено другі торги, що мали відбутись 02.11.2018 року.

Стартова ціна лоту відповідно склала 80% початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах 1861804 грн.

Однак, другі торги також не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

05.12.2018 року призначено треті торги. Стартова ціна лоту склала вже 70% початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах 1 629 078,50 грн.

Однак, треті торги також не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із тим , що стягувач після третіх торгів також не скористався правом залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, виконавчий лист був повернений приватним виконавцем виконавчого округу Парфьоновим Г.В. стягувачу АТ КБ «ПриватБанк».

Проте, у зв`язку із повторним зверненням стягувача до приватного виконавця, 04.02.2019 року відкрито виконавче провадження № 58275120, та відповідно з метою подальшої реалізації предмета іпотеки було замовлено новий звіт про оцінку майна боржника ОСОБА_1 .

Оскільки згідно даних електронного майданчику торгів «Сетам» об`єкт оцінки більше ніж пів року не продавався, тому значення вартості, отримане в результаті оцінки від 08.04.2019 року дає найбільш об`єктивне уявлення про можливу ринкову вартість об`єкту, оскільки враховує співвідношення пропозиції і попиту на момент складання оціночного звіту.

Стверджує, що таке врахування є частиною даного звіту у зв`язку з головною метою проведення даної оцінки визначення ринкової вартості нерухомого майна в умовах примусового продажу в рамках ЗУ «Про виконавче провадження».

В той же час, вважає, що звіт про оцінку майна виконаний на замовлення боржника від 14.05.2019 року не врахував вищевказаних обставин, ґрунтуючись лише на відомостях щодо середньої ринкової вартості подібних об`єктів та загальних характеристик об`єктів оцінки, без урахування попиту саме на оцінюваний об`єкт майна. Таким чином, представник приватного виконавця стверджує, що під час проведення оцінки майна, що відображений у звіті від 14.05.2019 року, оцінювач не врахував що майно перебуває під обтяженням, що попередньо визначена вартість майна не знайшла попиту, у зв`язку із чим відповідно до норм чинного законодавства, зокрема ст. 49 ЗУ «Про виконавче провадження» вартість була поступово зниженою, що згодом і знайшло вираження у звіті ПП «Брокбізнесконсалт» від 08.04.2019 року.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд вважає за необхідне скаргу задовольнити , виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що дійсно на виконання заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28.07.2014 року по справі № 495/5173/13-ц, яким стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ІПН НОМЕР_2 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором №47 MBD від 17.04.2007 року у сумі 860 965 (вісімсот шістдесят тисяч дев`ятсот шістдесят п`ять) гривень 11 (одинадцять) коп., 20.10.2014 року був виданий виконавчий лист.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. від 03.07.2018 року було відкрито виконавче провадження ВП № 56692500.

14.08.2018 року за результатом проведеної оцінки майна боржника ПП «Брокбізнесконсалт» складено звіт про оцінку, відповідно до якого вартість будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м., на дату оцінки 13.08.2018 року становить 2 327 255 грн.

Скаржник вказує, що про визначну вартість оцінки його своєчасно повідомлено не було.

Разом з тим, представник приватного виконавця у своїх запереченнях вказав на проведення трьох прилюдних торгів з продажу будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , та той факт, що стягувач не виявив бажання залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною після заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна.

Таким чином, матеріалами справи встановлено, що 05.12.2018 року приватним виконавцем Парфьоновим Г.В. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу.

Згодом, АТ КБ «Приватбанк» повторно звернувся до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. із заявою про примусове виконання виконавчого листа № 495/5173/13-ц, у звязку із чим 04.02.2019 року винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 58275120.

08.04.2019 року за результатами проведеної оцінки майна боржника ПП «Брокбізнесконсалт» складено звіт про оцінку, відповідно до якого вартість будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м., на дату оцінки 27.03.2019 року становить 1 399 167 грн.

Скаржник вказує, що отримав копію вказаного звіту про оцінку майна лише 10.05.2019 року.

Відповідна розписка міститься в матеріалах виконавчого провадження № 58275120.

У звязку з очевидно заниженою вартістю майна, ОСОБА_1 було замовлено у ТОВ «Солар Нова» звіт про визначення ринкової вартості майна, відповідно до якого вартість будівлі магазину на дату оцінки становила 2 327 000 грн.

Статтею 74 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Одним із засобів юридичного захисту сторін виконавчого провадження при проведенні виконавчих дій є судовий контроль за виконанням судових рішень у цивільних справах, який передбачає, зокрема, можливість здійснення певних процесуальних дій у виконавчому провадженні лише з дозволу суду, а також обов`язок суду розглянути скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби й позови, що виникають із відносин щодо примусового виконання судових рішень.

При цьому, судовий контроль за виконанням судових рішень, зокрема, право сторони виконавчого провадження на звернення до суду зі скаргою на рішення, дію чи бездіяльністю державного виконавця регламентовано розділом VІІ ЦПК України.

Згідно з положеннями статей 447, 451 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутись до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У разі встановлення обґрунтованості скарги, суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

У відповідності до п.а) ч.1 ст. 449 ЦПК України, скаргу може бути подано до суду:а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи.

2. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Як встановлено в ході судового розгляду, скаржник 10.05.2019 року отримав копію звіту про оцінку майна, складеного ПП «Брокбізнесконсалт» 08.04.2019 року, де вартість його майна визначена суб`єктом оціночної діяльності у розмірі 1 399 167 грн.

Не погоджуючись з даним звітом, у зв`язку з очевидно заниженою вартістю майна, ОСОБА_1 було замовлено у ТОВ «Солар Нова» звіт про визначення ринкової вартості майна, складений 14.05.2019 року, згідно якого вартість будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 на дату оцінки становила 2 327 000 грн.

ОСОБА_1 звернувся до суду з відповідною скаргою 24.05.2019 року.

Таким чином, оскільки скаржник дізнався про порушення його прав після отримання копії звіту про оцінку майна від 10.05.2019 року, а потім шляхом замовлення у ТОВ «Солар Нова» звіту про визначення ринкової вартості належного йому майна впевнився про заниження вартості магазину, тому суд вважає, що строк для подання скарги ОСОБА_1 пропущено з поважних причин, а тому його необхідно поновити.

За приписами ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з вимогами ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку.

У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження», документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.

Відповідно до п. 20 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 № 512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2832/5, у разі якщо оцінку майна проводив суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання, виконавець надсилає сторонам повідомлення про оцінку майна не пізніше наступного робочого дня після отримання звіту про оцінку майна.

При цьому, під письмовим повідомленням необхідно розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами відомостей, які мають бути їм повідомлені.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18).

Аналогічні правові висновки містяться у Постановах Верховного суду України від 17.12.2014 року № 143цс14, від 02.09.2015 року за №6-813цс15, від 18.11.2015 року № 6-1884цс15, від 22.02.2017 р. 6-2677 цс16.

Отже, відповідно до положень вищенаведеного Закону оцінка майна є процесуальною дією державного виконавця і здійснюється з метою визначення стартової ціни для здійснення подальшої реалізації арештованого нерухомого майна на прилюдних торгах.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів отримання боржником результату оцінки майна від 14.08.2018 року не пізніше наступного робочого дня після отримання звіту про оцінку майна за початковою /стартовою/ ціною.

Тому, суд погоджується з доводами скаржника про те, що виконавець не мав законних підстав для передачі майна на реалізацію, що призвело також до заниження ринкової вартості майна боржника та безпосередньо впливає на права та обов`язки боржника, адже саме з наведеного звіту приватний виконавець Парфьонов Г.В. виходить про відсутність попиту на належне боржнику майно /після проведення торгів/ та відповідно заниження вартості майна.

Частиною 6 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Таким чином, оцінка нерухомого майна має здійснюватись відповідно до Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна» з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади такої оцінки та є обов`язковими для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Пунктом п. 50 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440 визначено, що проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п. 51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки ( ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Отже, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Фактичне ознайомлення з майном, яке є предметом оцінки, можливе при доступі оцінювача до цього майна.

Зважаючи на характер об`єкта оцінки приміщення магазину, ознайомлення з таким майном не може відбуватися без обстеження приміщень на дату оцінки та відповідно потребує доступу до них, який має забезпечити замовник.

Всупереч вказаних норм чинного законодавства, у звіті оцінки майна боржника, складеного ПП «Брокбізнесконсалт» 08.04.2019 року не міститься даних про ознайомлення з об`єктом оцінки майна шляхом його огляду.

Відповідно до п. 1, 2 розділу II Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 р. № 2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 р. за № 1301/29431 реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Відповідно до п. 3 розділу II Порядку реалізації арештованого майна виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі):

копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними;

копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника;

копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»);

копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Відповідно до абзацу 3 п. 4 розділу II Порядку реалізації арештованого майна приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Відповідно до абз. 4 ч. 4 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється.

За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Відповідно до п. 2 розділу ІI Порядку реалізації арештованого майна заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані, зокрема: відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку); фото- та/або відеоматеріали.

Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира або інше житлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються:

розмір жилої та нежилої площі будинку, квартири, іншого житлового приміщення;

план приміщення (за наявності);

місце розташування;

відомості про земельну ділянку, на якій розташований будинок (її правовий режим та розмір);

кількість поверхів будинку, поверх, на якому розташована квартира, інше житлове приміщення;

кількість кімнат, площа кожної кімнати;

інформація про допоміжні, підсобні приміщення та споруди;

інформація про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення.

Приватним виконавцем не надано суду доказів, що Заявка на реалізацію іпотечного арештованого майна містила фото- та/або відеоматеріали, а також додаткової інформації про майно визначеної пунктом 8 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна всупереч положенню пункту 2 розділу ІІ цього ж Порядку, доказів того, чи зазначено у Заявці: 1) кількість поверхів будинку, поверх, на якому розташована квартира, інше житлове приміщення; 2) кількість кімнат, площа кожної кімнати; 3) інформація про допоміжні, підсобні приміщення та споруди; 4) інформація про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення.

Більш того, скаржником приєднано, а судом взято до уваги копію ухвали Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 24.11.2015 року по справі № 495/5257/15-ц, відповідно до якої заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 495/5173/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «КБ «Приватбанк» до Публічного акціонерного товариства «Акцент-банк», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено.

Заочне рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28 липня 2014 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «КБ «Приватбанк» до Публічного акціонерного товариства «Акцент-банк», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором скасовано.

Оскільки судом відповідно до наведеної вище ухвали скасовано рішення, за яким проведено стягнення з ОСОБА_1 за іпотечним договором від 15.02.2008 року, а подальший розмір боргу міг бути значно зменшений, або загалом скасований, то дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. щодо подання Заявки на реалізацію арештованого майна, а саме: будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м, у рамках виконавчого провадження № 58275120, з виконання виконавчого листа № 495/5173/13-ц виданого 20.10.2014 року є неправомірними, порушують права скаржника, та не мають за собою жодних правових підстав.

Враховуючи усе вищевикладене, на основі повно та всебічно досліджених доказів, у сенсі правового розуміння вимог чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість, доведеність та необхідність задоволення скарги ОСОБА_1 , заінтересовані особи, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Парфьонов Георгій Володимирович, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", на дії приватного виконавця у повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12,13,83,447-453 ЦПК України, ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», суд -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 , заінтересовані особи, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Парфьонов Георгій Володимирович, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", на дії приватного виконавця - задовольнити.

Поновити строк на зверенння до суду із відповідною скаргою.

Визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В. щодо поданя Заявки на реалізацію арештованого майна, а саме: будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 236,8 кв.м, у рамках виконавчого провадження № 58275120.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

У відповідності до Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: