Провадження № 2п/522/263/19
У Х В А Л А

15 серпня 2019 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Чернявська Л.М., розглянув заяву ліквідатора КС «Україна», арбітражного керуючого Вудуд Гаррі Ігоревича про перегляд заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від 10 лютого 2016 року,

ВСТАНОВИВ:

14 серпня 2019 року ліквідатор КС «Україна», арбітражний керуючий Вудуд Гаррі Ігоревич звернувся до суду з заявою про скасування заочного рішення Приморського районного суду міста Одеси від 10 лютого 2016 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Україна» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином. Просить прийняти заяву до розгляду та закрити провадження по справі, як такий, що не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Одночасно з поданням заяви, ліквідатор КС «Україна» арбітражний керуючий Вудуд Гаррі Ігоревич звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки про існування рішення він дізнався в липні 2019 року.

Як вбачається із матеріалів справи, заочним рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 10 лютого 2016 року позов ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Україна» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином задоволено. Стягнуто з Кредитної спілки «Україна» на користь ОСОБА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , матеріальну шкоду у розмірі 27 040 гривень. Стягнути з Кредитної спілки «Україна» на користь держави судовий збір в розмірі 1378 гривень.

Згідно ст. 284 ЦПК України передбачає, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо таказаява поданапротягом двадцятиднів здня врученняйому повногозаочного рішеннясуду.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

На сьогодні в законодавстві немає чіткої норми, яка б визначала поняття «поважна причина», її загальні ознаки. Також, немає переліку поважних причин чи певного кола обставин, які можна вважати достатньою підставою для поновлення пропущених процесуальних строків.

Натомість законодавець передбачив, що причини поважності пропуску процесуального строку суд оцінює, зважаючи на обґрунтування поважності цих причин та наданих доказів.Така оцінка відбувається з дотриманням норм ст. 89 ЦПК України, яка встановлює, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так, ч. 1 ст. 127 ЦПК України передбачає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частина 3, зазначеної вище статті, передбачає, що якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Частинами 6, 8 ст. 127 ЦПК України передбачено, що про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення минув, заявник має зазначити суду поважні причини пропуску строку на подання заяви та надати відповідні докази.

Проаналізувавши причини, що стали підставою для пропуску заявником відповідного строку, слід дійти висновку про неповажність таких причин з огляду на таке.

Заочне рішення по справі постановлено 10 лютого 2016 року, а 23 лютого 2016 року отримано відповідачем (а.с. 46-47, 52).

Також, суд звертає увагу, що 20.07.2017 року до суду від імені відповідача КС «Україна» звернувся арбітражний керуючий Вудуд Гаррі Ігоревич, та просив видати копію заочного рішення від 10.02.2017 року у справі №522/16988/15. 30.11.2017 року по справі надана інформація про наявність заочного рішення та видано копію рішення. Тобто про існування зазначеного заочного рішення заявнику було відомо в листопаді 2017 року та отримано його копію

08 липня 2019 року до суду від імені відповідача КС «Україна» звернувся арбітражний керуючий Вудуд Гаррі Ігоревич про отримання копії заочного судового рішення від 10.02.2016 року, а 30 липня 2019 року отримана копія зазначеного рішення (а.с.54).

Жодних обґрунтованих підстав не подання заяви про перегляд заочного рішення до належного суду в порядку передбаченому ст. ст. 284-285 ЦПК України, після отримання заочного рішення суду, враховуючи, що строк для подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, то має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду, представником відповідача не зазначено.

Окрім цього з матеріалів справи видно, що КС «Україна» завчасно була повідомлена про всі судові засідання по даній справі, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення судових повісток.

В той же час, слід зазначити, що строки для вчинення певних дій, визначені у процесуальному законодавстві, мають дисциплінувати осіб, що звертаються до суду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. В рішеннях ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, слід зазначити, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підставидля поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України».

Перевіривши та з`ясувавши всі необхідні обставини та оцінюючи наявні докази, досліджені в судовому засіданні в їх сукупності, а також положення діючого процесуального закону, з урахуванням загальних засад цивільного судочинства відповідно до п.6 ч.1ст.3 Цивільного КодексуУкраїни, а саме: справедливості, добросовісності тарозумності, суд приходить до висновку, про відмову у поновленні строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, у зв`язку із чим, заява про перегляд заочного рішення розгляду по суті не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 127, 260, 284, 285, 353, ЦПК України,

постановив:

Відмовити у поновлені процесуального строку ліквідатору КС «Україна», арбітражному керуючому Вудуд Гаррі Ігоревичу на перегляд заочного рішення Приморського районного суду міста Одеси від 10 лютого 2016 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Україна» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином.

У задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України , до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Л.М. Чернявська

15.08.2019