ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_________________________________________________________________
У Х В А Л А

31 січня 2019 року

м. Харків

справа № 645/2804/16

провадження №22-ц/818/427/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Сватенко Н.В.,

сторони справи:

позивач за основним позовом, відповідач за зустрічним позовом - ОСОБА_1,

відповідач основним позовом, позивач за зустрічним позовом - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_2, про призначення повторної земельно-технічної експертизи у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова, ухвалене 19 липня 2018 року об 11 годині 59 хвилин у складі судді Шарко О.П.,

у с т а н о в и в :

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, після уточнення якого 14.12.2017 року (т.1 а.с. 137 - 140) просила встановити порядок користування земельною ділянкою, на якій знаходяться житловий будинок та господарські споруди за адресою: АДРЕСА_1 за варіантом №1 висновку №9312 від 29.09.2017 р. Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса, а саме: на 54/100 частин ОСОБА_1 надається в користування земельна ділянка площею 276,5 кв.м., на 46/100 частин ОСОБА_2 надається в користування земельна ділянка площею 235,5 кв.м. Границя порядку користування земельних ділянок співвласників проходить у такій спосіб: на відстані 1,0 м від житлового будинку літ.«А-1» відрізок довжиною 3,9 м; поворот праворуч відрізок довжиною 1,0 м; по лінії розподілу житлового будинку; від кута ганку літ.«аЗ» відрізок під кутом 45° довжиною 1,41 м; поворот до тильної сторони земельної ділянки відрізок довжиною 3,75 м; поворот ліворуч відрізок довжиною 10,42 м; поворот до тильної сторон,' земельної ділянки відрізок довжиною 10,67 м; поворот праворуч відрізок дозхи-ою 10.03 м до кута сараю літ. «Б»; по лінії розділу сараю літ. «Б». Земельні ділянки, що виділені в користування співвласників, не повинні розділятися огорожами, які затемнюють вікна.

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічним позовом, після зміни предмету якого 06.02.2018 року (т.1 а.с. 150 - 152) просила зобов'язати ОСОБА_1: - не чинити їй перешкоди в користуванні спільним майном (господарськими будівлями та спорудами): сараями «Б», «Е», «Ж» і «З»; льохом «Д»; вбиральнею «И», гаражем «К»; навісами «JI» і «М» житлового будинку, що знаходиться у АДРЕСА_1; - облаштувати прохід в огорожі №3, 17, 18 для відповідача, за рахунок позивача; - відновити самовільно знесене і перебудоване ОСОБА_1 спільне майно (господарські будівлі і споруди) зазначеного житлового будинку, а саме сараї літ.«3», «Ж»; навіси літ.«Л», «М»; - сарай літ. «К» перебудувати в гараж, згідно їх розмірів і характеристиками у технічному паспорті від 22.09.2005, станом на 18.09.2007.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19 липня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено порядок користування земельною ділянкою, на якій розташований житловий будинок з відповідною частиною приналежних до нього будівель та споруд, що розташований в АДРЕСА_1 за варіантом №1 висновку №9312 від 29.09.2017 року Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса, а саме: на 54/100 частин ОСОБА_1 надається в користування земельна ділянка площею 276,5 кв.м.; на 46/100 частин ОСОБА_2 надається в користування земельна ділянка площею 235,5 кв.м; границя порядку користування земельних ділянок співвласників проходить у такій спосіб: - на відстані 1,0 м від житлового будинку літ.«А-1» відрізок довжиною 3,9 м; - поворот праворуч відрізок довжиною 1,0 м; - по лінії розподілу житлового будинку; -від кута ганку літ.«аЗ» відрізок під кутом 45° довжиною 1,41 м; - поворот до тильної сторони земельної ділянки відрізок довжиною 3,75 м; - поворот ліворуч відрізок довжиною 10 42 м; - поворот до тильної сторон,' земельної ділянки відрізок довжиною 10,67 м; - поворот праворуч відрізок довжиною 10.03 м до кута сараю літ.«Б»; - по лінії розділу сараю літ.«Б». Земельні ділянки, що виділені з користування співвласників, не повинні розділятися огорожами, які затемнюють вікна. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що житловий будинок належить сторонам у справі на праві спільної часткової власності із визначенням часток та встановленням порядку користування цим будинком. Земельна ділянка, що фактично знаходиться у їх спільному користуванні, не поділена та порядок користування нею не визначено. В ході розгляду справи знайшли своє підтвердження обставини, на які посилалася позивач за основним позовом, зустрічні позовні вимоги навпаки не доведені. При цьому суд, керувався вимогами ч. 2 ст. 377 ЦК України, ст.ст. 88, 120 Земельного Кодексу України та установив порядок користування спірною земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні і забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном на підставі висновку судової земельно-технічної експертизи №9312 від 29 вересня 2017 року, складеного судовим експертом Харківського науково - дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Осипенко К.О.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким у задоволені первісного позову ОСОБА_1 відмовити, а її зустрічний позов задовольнити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд безпідставно вважав висновок судової земельно-технічної експертизи № 9312 від 29 вересня 2017 року належним та достовірним доказом, оскільки експерт при проведені експертизи використав неналежну Методику проведення експертизи. Крім цього, суд безпідставно не врахував, що позивачка за основним позовом самовільно знесла частину надвірних будівель, що істотно вплинуло на результати експертизи. Суд помилково застосував до спірних правовідносин вимоги ст.ст. 364,367 ЦК України і не врахував, що відповідно до ч.2 ст.120 ЦК України в разі відчуження будинку до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною земельної ділянки, необхідною для його обслуговування. Тому ОСОБА_1 має дотримуватися того порядку, який існував до покупки нею 56 /100 частин будинку.

31 січня 2019 року ОСОБА_3, діючи в інтересах ОСОБА_2, звернувся до суду із клопотанням про призначення у справі повторної земельно-технічної експертизи, на вирішення якої просив поставити ті ж питання, що ставились при призначенні експертизи судом першої інстанції. Також просив поставити перед експертом додаткове питання щодо визначення розміру грошової компенсації від іншого співвласника.

В обґрунтування посилається на те, що наданий суду першої інстанції висновок судової земельно-технічної експертизи № 9312 від 29 вересня 2017 року не є допустимим і достовірним доказом згідно ст.ст. 77-79 ЦПК України. Неналежність вказаного висновку обґрунтована доводами апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін та позивача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотання, суд вважає, що клопотання про призначення повторної земельно-технічної експертизи підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1-3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про встановлення порядку користування земельною ділянкою, на якій розташований житловий будинок АДРЕСА_1 з відповідною частиною приналежних будівель та споруд. ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічним позовом про зобов'язання не чинити їй перешкоди у користуванні приналежними до житлового будинку надвірними будівлями та спорудами.

Отже, спірним є визначення порядку користування земельною ділянкою та надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов ОСОБА_1, виходив із обґрунтованості першого варіанту висновку №9312 від 29.09.2017 р. Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса.

ОСОБА_3, діючи в інтересах ОСОБА_2, посилається на те, що можливі й інші варіанти визначення порядку користування спірною земельною ділянкою.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності.

Згідно ч.2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Враховуючи обов'язок суду сприяти сторонам у реалізації їх прав та обов'язків, з метою визначення варіантів встановлення користування спірною земельною ділянкою, який би якнайкраще відповідав інтересам сторін, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_3, призначити у справі повторну судову земельно-технічну експертизу. Проведення експертизи доручити атестованому судовому експерту Пальченко Ользі Юріївні. На вирішення експерта поставити наступні питання: «1. Визначити варіанти використання земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, відповідно до частин кожного співвласника житлового будинку? 2. Чи є можливим визначити такий варіант порядку користування земельною ділянкою, в якому будуть дотримані вимоги ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення» у приміщеннях квартири №1 (згідно технічного паспорту), яка знаходиться у жилому будинку за адресою: АДРЕСА_1, та при цьому другий співвласник будинку ОСОБА_7 буде мати доступ для користування іншим спільним майном надвірних будівель: сарай літ. «Б», «З», «Е», «Ж»; льох літ. «Д», вбиральня літ. «И», гараж літ. «К», навіс літ. «Л», «М», зливна яма 10?»

Згідно п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призначення судом експертизи.

За таких обставин, колегія суддів вважає доцільним зупинити провадження у справі з метою недопущення порушення строків розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 358 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Разом з тим, відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України, виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

У справі, що переглядається, питання виділу часток співвласників або зміна їх розміру не вирішується, тому суд відмовляє ОСОБА_3 у задоволенні клопотання в частині поставлення перед експертом питання визначення розміру грошової компенсації між співвласниками.

Керуючись ст.ст.103, 104, 252 ЦПК України суд, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_2, про призначення повторної земельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у справі повторну судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити атестованому судовому експерту Пальченко Ользі Юріївні (АДРЕСА_2).

На вирішення експертизи поставити питання:

1. Визначити варіанти використання земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, відповідно до частин кожного співвласника житлового будинку?

2. Чи є можливим визначити такий варіант порядку користування земельною ділянкою, в якому будуть дотримані вимоги ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення» у приміщеннях квартири №1 (згідно технічного паспорту), яка знаходиться у жилому будинку за адресою: АДРЕСА_1, та при цьому другий співвласник будинку ОСОБА_7 буде мати доступ для користування іншим спільним майном надвірних будівель: сарай літ. «Б», «З», «Е», «Ж»; льох літ. «Д», вбиральня літ. «И», гараж літ. «К», навіс літ. «Л», «М», зливна яма 10?

Попередити сторони про наслідки усунення від проведення експертизи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків відповідно до ст.ст. 384-385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_2.

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 645/2804/16.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Визначити експерту строк для проведення експертизи - два місяці з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку в частині зупинення провадження у справі безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний