Справа № 359/5909/19
Провадження №2/359/2204/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.

при секретарі - Степаненко А.О.,

за участі представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5 , про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини

В С Т А Н О В И В :

02.07.2019 ОСОБА_3 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом про зменшення розміру аліментів, які утримуються з нього на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.04.2012 року та від 20 лютого 2017 року на користь ОСОБА_4 на утримання дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі 500грн. 00 кп., щомісячно (а.с.1).

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.04.2012 року з нього на користь відповідача стянуто аліменти на утримання дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 25% частини заробітної плати, щомісячно. Призначаючи такий розмір аліментів, суд враховував обставини, які існували на момент її розгляду, а саме, що відповідач мав нерегулярну середню заробітну плату в середньому 3500 гривень. З 08.12.2012 він перебував в іншому шлюбі з громадянкою ОСОБА_7 , від якого має троє дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зазначає, що відповідно до рішення Бориспільського Бориспільського міськрайонного суду від 20 лютого 2017 року розмір аліментів було призначено у твердій грошовій сумі 1000 грн 00 коп. ІНФОРМАЦІЯ_5 у позивача народилася ще одна дитина, ОСОБА_11 . Також стверджує, що відповідач проживає у квартирі позивача, в той час як позивач орендує квартиру, де проживає зі своєю новонародженою донькою і громадянською дружиною, а також сплачує аліменти на трьох дітей від попереднього шлюбу. Посилаючись на вимоги ст. 192 СК України, вважає, що визначений за вищезгаданим рішенням суду розмір аліментів підлягає зменшенню.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 липня 2019 року було відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.21).

Відповідач ОСОБА_4 звернулась до суду із зустрічною позовною заявою від 21.102019 року (а.с.41-45), за змістом якої просить змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на її користь на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2017 року, і стягувати аліменти в розмірі 1/8 частини з усіх видів його заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку.

Обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, позивач зазначає, що на сьогоднішній день відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_3 повинен сплачувати І аліменти на мою користь на утримання дитини в розмірі 1000 грн. 00 коп. Звертає увагу, що ОСОБА_3 до своєї позовної заяви додав копію свідоцтва про народження ОСОБА_11 , проте, ані свідоцтва про шлюб, ані відомостей про місце мешкання дитини та жінки ОСОБА_3 суду не надав, а також не надано ніяких відомостей, які б підтверджували той факт, що ОСОБА_3 утримує дитину ОСОБА_11 . Зазначає, що 08 липня 2017 вступив в силу Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» № 102 від 08.06.2017 року, яким внесено зміни до ч. 2 ст. 182 СК України, згідно з якою розмір аліментів має бути необхідним і достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Посилаючись на ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2019 рік», зазначає, що на сьогоднішній день мінімальний розмір аліментів на її дитину не може бути меншим ніж 1059 грн. 00 коп., з 1 грудня - 1109 грн. 00 коп. Таким чином, стверджує, що розмір аліментів, який зараз стягується з відповідача на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2017 року на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_6 є набагато меншим, ніж мінімальний розмір аліментів, встановлений законом, та що коштів, які сплачуються відповідачем, недостатньо для належного утримання дитини. Також, звертає увагу, що у Сімейному кодексі України відбулися зміни і за змістом ч.1 ст.184 СК України, аліменти в твердій грошовій сумі стягуються за заявою стягувача. Вважає, що ОСОБА_3 може сплачувати аліменти в розмірі 1/8 часки його заробітку доходу, але не менше визначеного законом мінімального розміру аліментів.

Ухвалою суду від 22 жовтня 2019 року (а.с.69-74) було залишено без задоволення клопотання відповідача ОСОБА_4 про залишення позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів; прийнято зустрічний позов ОСОБА_4 до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_3 ; об`єднано позовні вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5 , про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини в одне провадження з позовними вимогами за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів.

Одночасно вказаною ухвалою суду ухвалено: перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 19 листопада 2019 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду (а.с.97).

В судовому засіданні представник позивача повністю підтримала заявлені позовні вимоги за первісним позовом, зустрічний позов не визнає, додатково пояснила, що до жовтня цього року позивач був вимушений винаймати житло, сплачуючи 3500грн. та комунальні послуги, оскільки відповідач перешкоджає позивачу користуватися належною йому квартирою, в якій на даний час проживає відповідач з дочкою. При цьому дохід щомісячний позивача складав 5-6 тисяч гривень. Місце роботи у позивача не було постійним і в, починаючи з жовтня місяця 2019 року він підробляє тимчасовими заробітками. Представник позивача стверджує, допомагає позивачу, який є її сином, купляє для його сім`ї продукти харчування та одяг, а також перераховує кошти в сумі 1500 гривень на утримання трьох дітей позивача в Білорусь, а також 1000 гривень відповідачу.

Представник відповідача проти задоволення первісного позову заперечувала, зустрічний позов підтримує з наведених у відзиві підстав. Вважає позов ОСОБА_3 необґрунтованими та не доведеним.

Суд, заслухавши поясненням представників сторін, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 25.02.2006 року, який розірваний рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 жовтня 2012 року (а.с.48). Рішення набрало законної сили 22.10.2012.

Від шлюбу у сторін народилась донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 (а.с.7).

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2012 року з позивача на користь відповідача ОСОБА_4 було стягнуто аліменти на утримання дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини всіх видів його заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.03.2012 і до повноліття дитини (а.с.12).

На підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2017 року з позивача у даній справі було зменшено розмір аліментів, що утримуються з ОСОБА_3 за рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2012 року на користь ОСОБА_4 на утримання дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та в рішено стягувати аліменти у твердій грошовій сумі 1000 гривень щомісячно (13-14).

.

Як встановлено вказаним рішенням суду, з моменту стягнення аліментів змінився сімейний та матеріальний стан позивача, а саме: згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 08 грудня 2012 року позивач 08.12.2012 року зареєстрував шлюб з громадянкою Республіки ОСОБА_12 ОСОБА_13 ; від вказаного шлюбу у позивача та ОСОБА_4 народились троє дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Копії свідоцтв про народження дітей долучено до матеріалів справи (а.с.8,9,10).

Як вбачається з долученого до позовної заяви копії свідоцтва про народження Серії НОМЕР_3 (а.с.11) у позивача ОСОБА_3 народилась ще одна донька ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.11).

Також, встановлено, що ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2018 року у справі №361/3619/18 (а.с.15-16) було задоволено клопотання ОСОБА_4 та Інспекції Міністерства по податкам і зборам Республіки Білорусь по місту Пінську про визнання та надання дозволу на виконання на території України рішення білоруського суду від 07 березня 2018 року про стягнення аліментів та державного мита - задовольнити. Вказаною ухвалою суду визнано та надано дозвіл на примусове виконання рішення суду Пінського району та міста Пінська Республіки Білорусь від 07 березня 2018 року в частині стягнення з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженця міста Прип`ять, на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання дочок Ріти, ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та сина ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , в розмірі 37,5 % усіх видів заробітку, щомісячно, але не менше 75% бюджету прожиткового мінімуму в середньому на душу населення, починаючи з 01 січня 2018 року і до повноліття, переводити стягнуті суми за адресою: АДРЕСА_1 .

А також, визнано та надано дозвіл на примусове виконання рішення суду Пінського району та міста Пінська Республіки Білорусь від 07 березня 2018 року в частині стягнення з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженця міста Прип`ять, державного мита на території України в сумі 188,30 рублів Національного банка Республіки Білорусь, без урахування деномінації, перевести стягнену суму на Головне управління Міністерства фінансів Республіки Білорусь по Брестській області, реєстраційний номер платника 200676206, місто Мінськ, розрахунковий рахунок № НОМЕР_4 , Відкрите акціонерне товариство «Сберегательный Банк «Беларусбанк», код банка AKBBBY2X, призначення платежу 03002.

Згідно з вимогами ст.141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Згідно з даними Автоматизованої системи виконавчих проваджень виконавчі листи щодо стягнення аліментів з позивача на користь ОСОБА_4 та ОСОБА_4 пред`явлено до виконання.

Відповідно до ст.ст.180 Сімейного кодексу України батьки повинні утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ч.1 ст.181 Сімейного кодексу України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними.

Як передбачено ч.2 та 3 вказаної статті за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ч.1 ст.182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

За змістом ч.2 вказаної статті, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Так, за змістом ч. 1 та ч.2 ст. 184 Сімейного кодексу України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Відповідно до вимог ст.192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що відповідно до вимог чинного сімейного законодавства визначення аліментів у твердій грошовій сумі, а також зміна способу стягнення аліментів можлива лише за згодою та за зверненням особи, на користь якої стягуються аліменти.

Водночас, позивач не порушує питання про зміну способу стягнення аліментів, а просить зменшити розмір аліментів, які вже стягуються в твердій грошовій сумі, проте такі вимоги задоволенню не підлягають, оскільки визначений позивачем розмір аліментів значно менший за мінімальний розмір аліментів, який не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Так, відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено у 2019 році прожитковий мінімум на дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2019 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2218 гривень.

Отже, мінімальний розмір аліментів не може бути менший на 50% від вказаної суми.

Суд також звертає увагу, що з моменту стягнення аліментів (зімни розміру) суттєво змінилась економічна ситуація в України, так розмір прожиткового мінімум для дитини віком від 6 до 18 років з 1 січня 2017 року становив 1689 гривень, мінімальна заробітна плата 3200 гривень (ст.ст.7,8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік»), в той час, як мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з 1 січня 2019 року становить 4173 гривні, та, як вже було зазначено, прожитковий мінімум на дитину віком від 6 до 18 років виріс та становить : з 1 грудня 2019 року - 2218 гривень (ст..ст.7,8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік»).

Враховуючи вимоги чинного законодавства, та обставина, що у позивача платника аліментів народилась ще одна дочка, не може бути підставою для зменшення аліментів на утримання їх спільної з відповідачкою дочки аж до 500 гривень, оскільки це не забезпечує визначеного Законом мінімального розміру матеріального утримання неповнолітньої ОСОБА_16 , 2008 року народження.

Твердження позивача та його представника, що позивач не може забезпечити належне і однакове матеріальне утримання усіх своїх дітей, в тому числі дитини відповідачки, оскільки має 5-теро дітей, суд вважає необґрунтованими і недоведеними, оскільки позивач є молодою особою працездатного віку та зобов`язаний утримувати своїх неповнолітніх дітей. При цьому суд звертає увагу, що згідно з даними Управління статистики у Бориспільському районі середньомісячна номінальна заробітна плата (включає обов`язкові відрахування) становить за ІІ квартал 2019 року -13967 грн., за ІІІ квартал 2019 14543 грн. Отже, приклавши зусиль, позивач не позбавлений можливості працевлаштуватись на роботу з достатнім заробітком для сплати аліментів у визначеному чинним законодавством мінімальному розмірі 50% прожиткового мінімум для дитини відповідного віку з урахуванням усіх його утриманців.

Та обставина, що, як стверджує позивач та його представник між ними також існує спір з відповідачем щодо усунення перешкод у користуванні спільним майном, не може бути підставою для зменшення розміру аліментів, оскільки, позивач не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом до відповідача про усунення таких перешкод та відшкодування завданих йому збитків.

В цьому зв`язку суд приходить до висновку, що заявлені зустрічні позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а саме слід змінити розмір аліментів, які стягуються з позивача на користь відповідача та визначити їх у мінімальному розмірі 50% прожиткового мінімум для дитини відповідного віку, оскільки змінилось мінімальний розмір аліментів, а також матеріальне становище дитини внаслідок збільшення розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, 50% якого перевищує розмір аліментів, що стягуються на користь позивача за рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 20 лютого 2017 року. В іншій частині зустрічні позовні вимоги слід визнати необґрунтованими і не доведеними, а визначений відповідачем, позивачем за зустрічним позовом, розмір аліментів, не відповідає матеріальному та сімейному стану платника аліментів.

При цьому суд враховує, що на даний час позивач не має постійного місця роботи, а отже стягнення аліментів в розмірі 1/8 частини з усіх видів його заробітку (доходу) може поставити його в занадто скрутне становище, оскільки в силу вимог ч.2 ст.195 Сімейного кодексу заборгованість за аліментами платника аліментів, який не працював на час виникнення заборгованості, визначається виходячи із середньої заробітної плати працівника для даної місцевості.

З урахуванням викладеного, суд дійшов до переконання, що первісний позов ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів задоволенню не підлягає, а зустрічний позов ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню: розмір аліментів, який стягується з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 на утримання дочки ОСОБА_17 , 2008 року народження, слід змінити, та стягувати щомісячно аліменти в розмір 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Суд враховує, що ОСОБА_3 як позивач звільнений від сплати судового збору (а.с.5), водночас в силу вимог ст.. 141 ЦПК України у зв`язку з частковим задоволенням зустрічного позову належний до сплати судовий збір в сумі 768 гривень 40 копійок підлягає стягнення з ОСОБА_3 як відповідача за зустрічним позовом на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 180, 181, 182,184, 192 Сімейного кодексу України та ст.ст. 2, 12, 13, 81, 82, 89, 141, 258, 259, 263-265, 266, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів - відмовити.

Змінити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 на утримання доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2017 року (справа №359/7017/16-ц) та стягувати з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ), на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 ), аліменти на утримання доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в розмірі 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з дня набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 )на користь держави судовий збір у розмірі 768 гривень 40 копійок (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга Київському апеляційному суду через Бориспільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. В. Муранова-Лесів