Справа № 638/1026/19
Провадження № 2-зз/638/152/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Цвірюка Д.В.,

за участю секретаря Куценко К.Д.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань заяву представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Лиски Павла Олександровича про скасування заходів забезпечення позову, -

встановив:

Представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Лиска П.О. звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 20.06.2019 року по справі №638/1026/19.

В обґрунтування заяви зазначає, що в провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебувала судова справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення матеріальної шкоди внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. За результатами розгляду позовної заяви рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 18.10.2019 року позовні вимоги задоволені. Також зазначає, що ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 20.06.2019 року накладено арешт на Ѕ житлового будинку з надвірними будівлями, що належить на праві приватної власності відповідачу. Вказує, що загальна поведінка відповідача не містить в собі ознак несумлінності, а навпаки заявлені позовні вимоги ним визнані, від виконання обов`язку відшкодування матеріальної шкоди відповідач не уникає, явка представника відповідача в судове засідання завжди забезпечувалася, будь-яких зловживань процесуальними правами відповідачем не проводилося. Окрім того, вказує, що відповідач є суб`єктом підприємницької діяльності, сумлінно виконує податкові зобов`язання.

Представники відповідача в судовому засіданні заяву підтримали з підстав, зазначеній у ній, додатково повідомивши, що відповідачем ініційоване добровільне виконання рішення суду, умови узгоджені з позивачем та погоджено відповідною угодою. На виконання рішення суду відповідачем вже було сплачено грошові кошти в сумі 350 000,00 грн. Виконавчі провадження відносно відповідача, спрямовані на виконання рішення суду, відсутні. Зазначає, що оскільки виконання рішення суду не потребує застосування примусових заходів, тому маються всі правові підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на неповне виконання відповідачем рішення суду та зазначаючи, що скасування заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду. Зазначив, що рішення суду на данний час не виконано повністю.

Суд, розглянувши заяву, вислухавши пояснення учасників, вивчивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення матеріальної шкоди внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

З метою забезпечення позову ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 20.06.2019 року було вжито заходи забезпечення позову, зокрема накладено арешт на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, який належить ОСОБА_4 на праві приватної власності.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.10.2019 року позовні вимоги ОСОБА_5 задоволені частково, стягнуто з ОСОБА_4 матеріальну шкоду, завдану внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 01.11.2018 року в сумі 526 871,08 грн., а також суму судового збору у розмірі 5268,71 грн. та 384,20 грн.

Вказане рішення суду набрало законної сили 26.11.2019 року.

В подальшому 11.12.2019 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 укладено угоду про добровільне виконання рішення суду, згідно умов якої боржник визнає свій обов`язок за рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 18.10.2019 року по справі №638/1026/19 зі сплати Кредиторові матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП 01.11.2018 року в сумі 526 871,08 грн., а також судового збору в сумі 5268,71 грн. та 384,20 грн., а в цілому в сумі 532 523,99 грн. Сторонами погоджено, що боржником здійснюватиметься виконання боргу добровільно, а кредитор не вчинює дій, спрямованих на розпочаток примусового виконання рішення суду. Вказаною угодою також погоджено графік виплати боргу.

Згідно копії довідки АТ «УкрсибБанк» ОСОБА_4 перераховано на рахунок ОСОБА_6 грошові кошти у сумі 350 000,00 грн. на виконання рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 18.10.2019 року по справі №638/1026/19.

Згідно до ч. 1, 2 ст.273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Зазначені норми Конституції України знайшли своє відображення і в процесуальному законодавстві України. Так, статтею 14 ЦПК України встановлено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Як вбачається із наведених норм, судове рішення допускається до виконання лише після набрання ним законної сили, тобто після апеляційного розгляду справи або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч.7 ст.158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до вимог ч. 8 ст.158 ЦПК України вказано, що якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Приймаючи до уваги вище зазначені норми права, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника відповідача адвоката Лиски П.О. про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 20.06.2019 року у справі №638/1026/19, оскільки вважає, що відповідно до вимог закону заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішення законної сили, що не позбавляє учасників справи звернутися до суду першої інстанції, яким накладено арешт для вирішення даного питання після спливу вказаного строку.

Отже, виходячи із вище викладеного, суд дійшов висновку, що вирішення питання зняття арешту із майна за заявою представника відповідача є передчасним, оскільки після вступу рішення суду в законну силу рішення підлягає виконанню, а скасування забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тому суд вважає, що слід залишити без задоволення заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст.158, 260 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Лиски Павла Олександровича про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк