справа №619/3898/19
провадження №2/619/1441/19
РІШЕННЯ

іменем України

18 грудня 2019 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю секретаря судового засідання Молотко А.В.

Справа № 619/3898/19

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Пересічанська селищна рада Дергачівського району Харківської області,

розглянув позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції сторін.

01 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Пересічанської селищної ради Дергачівського району Харківської області, в якому просила визначити додатковий строк, достатній для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У позовній заяві ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після її смерті відкрилася спадщина, до якої входять грошові внески на рахунках ТВБВ «Ощадбанку» та земельна ділянка у СТ «Базальт» площею 0,10 га, розташована на території Пересічанської селищної ради Дергачівського району Харківської області, які вона успадкувала після смерті свого чоловіка - її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги, інших спадкоємців немає. У серпні 2019 року вона звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 27.08.2019 було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері через те, що пропущений строк для прийняття спадщини. Передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк на прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини, вона пропустила з поважної причини, через важку хворобу сина ОСОБА_4 , від якої він помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Селищний голова ОСОБА_5 подав до суду заяву, в якій просив прийняти об`єктивне рішення згідно вимог діючого законодавства.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

03 жовтня 2019 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче засідання на 09 год 00 хв 07 листопада 2019 року. Направлено відповідачеві копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 05 листопада 2019 року.

07 листопада 2019 року у зв`язку з відсутністю відомостей про вручення повідомлення позивачу про дату, час і місце судового засідання та відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України розгляд справи відкладено на 25 листопада 2019 року.

25 листопада 2019 року у зв`язку з відсутністю відомостей про вручення повідомлення сторонам про дату, час і місце судового засідання та відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України розгляд справи відкладено на 06 грудня 2019 року.

06 грудня 2019 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 18 грудня 2019 року.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, селищний голова Чалий М.Є. подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у відсутність представника селищної ради.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала до суду заяву, в якій позов підтримала повністю, просила його задовольнити, справу просила розглядати у її відсутність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьками є: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_2 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №9 від 15.06.2012, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_6 одружилася з ОСОБА_7 та їй присвоєно прізвище після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_8 .

Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.09.2012 спадкоємцем майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 є його дружина ОСОБА_2 , спадщина, на яку видано свідоцтво, складається з грошових внесків з відсотками та компенсацією до них, що знаходяться в ТВБВ Ощадбанку № 10020/0113 м. Харкова на рахунках: № НОМЕР_7, № НОМЕР_8, № НОМЕР_9, № НОМЕР_10, № НОМЕР_4 , № НОМЕР_11, № НОМЕР_12, належних спадкодавцю, що підтверджується листом Харківського обласного управління ВАТ «Державний ощадний банк України» від 04.11.2011 за № 11-10/4-3477-3761.

Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серія ХР-10-00-15-492, ОСОБА_3 , на підставі рішення Пересічанської селищної ради народних депутатів від 13.06.1995 №116, передано у приватну власність земельна ділянка площею 0.1 гектарів, земельна ділянка розташована на території Пересічанської селищної ради, земля передана для садівництва.

Згідно постанови від 27 серпня 2019 року державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, відмовлено ОСОБА_1 у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на земельну ділянку № НОМЕР_5 , яка знаходиться на території Пересічанської селищної ради Дергачівського району Харківської області.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст. 1261 ЦК України передбачено, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У частинах першої та другої статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис №1323, після її смерті залишилось спадкове майно.

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Отже, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В абз.6,7 п.24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як вбачається з постанови державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 27 серпня 2019 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ОСОБА_1 спадщину після смерті матері не прийняла у встановлений законом спосіб.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 у вересні 2017 року у її сина було встановлене онкологічне захворювання, від якого він помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . За час хвороби він пройшов декілька обстежень, неодноразово перебував на стаціонарному лікуванні, двічі був прооперований, пройшов п`ять курсів хіміотерапії. Весь час вона була з ним, щоб підтримати його і фізично і психологічно. Крім того за цей період, вона пережила смерть своєї матері, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Через ці події у житті, які сталися майже одночасно, вона пережила шок, порушення в емоційному стані, депресію. Тривалий час не могла сприйняти цю реальність. У зв`язку з цим довелося звертатися до лікаря і пройти курс лікування.

Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_1 строк на прийняття спадщини пропустила з поважних причин.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до п. 15.5 ч. 1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 351, 352, 354, пунктами 8, 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Відповідач: Пересічанська селищна рада Дергачівського району Харківської області, місцезнаходження: 62362, Харківська область, Дергачівський район, смт Пересічне, вул. Захисників, 5, .

Повне судове рішення складено 18 грудня 2019 року.

Суддя Є. А. Болибок