Борівський районний суд Харківської області

справа: № 614/1080/18
провадження: 2/614/6/19
категорія: 48

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2019 року Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши у судовому засіданні в смт. Борова цивільну справу № 614/1080/18, 2/614/6/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В :

02.11.2018 р. ОСОБА_3 звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_4 , в якому просить розірвати шлюб між сторонами.

19.09.1980 р. ОСОБА_3 одружилася з відповідачем ОСОБА_4 і прожила з ним спільно до листопада 2018 р.

Від щлюбу сторони мають дітей, які вже досягли повноліття.

Оскільки спільне сімейне життя з відповідачем ОСОБА_4 не склалося з причини розбіжності характерів та втрати почуття любові і поваги один до одного, а також з причини зловживання відповідачем алкоголем та його небажання матеріально забезпечувати сім`ю, то з вересня 2018 р. шлюбні і сімейні відносини між сторонами по справі припинені, але вони продовжують проживати за однією адресою в іншому приміщенні їхнього пордвір`я, спільне господарство не ведеться.

Подальше спільне життя та зберігання сім`ї неможливо. Примирення з відповідачем ОСОБА_3 не бажає, тому збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Відповідач ОСОБА_4 ухиляється від явки до органів РАЦСу для оформлення і реєстрації розірвання шлюбу.

Спір про поділ майна відсутній.

Ухвалою судді від 14.11.2018 року у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 03.12.2018 р. провадження по справі зупинено в зв?язку з наданням сторонам строку для примирення терміном шість місяців.

Ухвалою суду від 03.06.2019 року провадження по справі поновлено.

Сторони повторно в підготовче судове засідання не з?явилися з невідомих суду причин, про дату, час і місце підготовчого засідання повідомлені у встановленому законом порядку.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Неявка позивача в судове засідання є її волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача є конклюдентними діями, якими робиться заява про залишення позову без розгляду, а також є правовим наслідком нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Це не є порушенням прав учасників спору. Європейський суд з прав людини у своїй практиці висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства.)

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позов ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Керуючись ст. п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву № 614/1080/18, 2/614/6/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Гуляєва Г. М.