15.08.2019
Справа № 642/5502/19
Провадження № 2/642/1549/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2019 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кооперативу «Залютіно» по будівництву та експлуатації колективного гаража для автомашин та мотоциклів, які знаходяться у приватній громадян, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м.Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Галина Іванівна про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати за ним право власності на нежитлову будівлю приміщення чергового пункту охорони загальною площею 9,8 кв.м. за адресою: м. АДРЕСА_1 , вказуючи, що він став переможцем електронних торгів на вказане нежитлове приміщення. Постановою приватного нотаріуса ХМНО Малаховою Г.І. відмовлено у видачі свідоцтва про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів, у зв`язку з тим, що не надано документів, які б підтверджували право власності боржника на таке майно. Тому позивач звернувся до суду для визнання права власності в судовому порядку.

Справу передано для розгляду судді 12.08.2019.

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна дотримуватись норм процесуального законодавства.

Положення п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, передбачає необхідність вказання позивачем ціни позову.

Позивач зазначив ціну позову 16 790,00 грн., посилаючись на те, що за таку суму він викупив вказане приміщення на електронних торгах.

При цьому необхідно зазначити, що продаж об`єкта нерухомості на електронних торгах може бути здійснений за будь-яку суму, яка може не відповідати дійсній вартості такого об`єкта.

Згідно пп. 1,2 п.1 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2014р. № 358 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» установлено, що оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (в тому числі і платежу у вигляді судового збору), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав; інформація із звіту про оцінку майна, звіту про експертну грошову оцінку земельних ділянок, що складений для цілей оподаткування, вноситься безперешкодно та безоплатно до Єдиної бази даних звітів про оцінку. Зазначена інформація складається за встановленою Фондом державного майна формою та є додатком до звіту. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку майна, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки, проте позивачем не надано до суду звіту про оцінку спірного майна, станом на день подачі позову до суду.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем надано до суду квитанцію про сплату судового збору у сумі 768,40 грн., виходячи з ціни позову 16 790, 00 грн, дійсність якої станом на день подачі позову до суду не підтверджена належними документами, відтак, судовий збір сплачено невірно.

П.16 постанови пленуму ВС України № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що «Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування … визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки … такий обов`язок покладається на позивача».

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду звіт про оцінку приміщення чергового пункту охорони площею загальною площею 9,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . І.Муратова, АДРЕСА_1 , з дійсною його вартістю на час подання позову до суду, а також вірно зазначити ціну позову та доплатити судовий збір, надавши до суду оригінал квитанції, виходячи з дійсної ціни позову, визначеної на підставі звіту про оцінку спірного приміщення.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кооперативу «Залютіно» по будівництву та експлуатації колективного гаража для автомашин та мотоциклів, які знаходяться у приватній громадян, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м.Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Галина Іванівна про визнання права власності - залишити без руху та надати позивачу 5-денний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя