__________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/919/19
УХВАЛА

05.02.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Кириковій О.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє, як законний представник, в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

23.11.2017 року до Київського районного суду міста ОСОБА_5 надійшла позовна заява ОСОБА_1, яка діє, як законний представник, в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визнання права власності, в якій позивач просить суд:

- визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на Ѕ частку житлового будинку, з господарськими будівлями, розташований за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 129, загальною площею 300,7 кв.м., житловою площею 68,2 кв.м.;

- визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на Ѕ частку житлового будинку, з господарськими будівлями, розташований за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 129, загальною площею 300,7 кв.м., житловою площею 68,2 кв.м.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Враховуючи те, що спір по справі стосується нерухомого майна, яке територіально відноситься до Київського районну м. Одеси, а від так вказана цивільна справа підсудна Київському районному суду м. Одеси.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 06.12.2017 року на підставі вищевказаної позовної заяви відкрито провадження по справі та призначено дату, час і місце проведення попереднього судового засідання.

Ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_5 від 06 грудня 2017 року вжито заходи забезпечення позову по цивільній справі №520/14385/17, а саме:

- накладено арешт на житловий будинок, з господарськими будівлями, загальною площею 300,7 кв.м., житловою площею 68,2 кв.м., розташований в місті ОСОБА_5, по Фонтанській дорозі, 129, реєстраційний номер майна:37079717;

- встановлено заборону суб'єктам державної реєстрації та державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які дії, пов'язані з державною реєстрацією прав, у тому числі приймати будь-які заяви щодо проведення реєстраційних дій, щодо житлового будинку, з господарськими будівлями, загальною площею 300,7 кв.м., житловою площею 68,2 кв.м., розташований в місті ОСОБА_5, по Фонтанській дорозі, 129, реєстраційний номер майна:37079717.

У підготовче судове засідання призначене на 11 грудня 2018 року позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 не зявились, про дату, час і місце проведення якого повідомлені належним чином, дата і час якого узгоджувалась з представником в минулому судовому засіданні 27.11.2018 року, що підтверджується довідковим листом про особове сповіщення від 27.11.2018 року наявним в матеріалах справи (а.с.162), однак про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

У звязку з чим, судове засідання було відкладено на 05 лютого 2019 року о 12 годині 00 хвилин.

У підготовче судове засідання призначене на 05 лютого 2019 року позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 не зявились, про дату, час і місце проведення якого повідомлені належним чином, що підтверджується довідковим листом про особове сповіщення представника від 11.12.2018 року наявним в матеріалах справи (а.с.169), однак про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Статтею 128 ЦПК України встановлено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обовязковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже, судом встановлено, що позивач та її представник повторно не зявились у судове засідання будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце його проведення, без поважних причин, не повідомивши суд про причини такої неявки, та не надавши до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Окрім цього, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Водночас, згідно з п.п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006 року «Мельник проти України», право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Частинами 1, 2 статті 210 ЦПК України встановлено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму судам розяснено, що з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в т.ч. і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Судом враховується, що провадження в цій справі відкрито 06 грудня 2017 року, тобто більше року тому, систематичні незявлення позивача до судових засідань робить неможливим проведення розгляду справи, що призводить до постійних їх відкладень, за наслідком чого призводить до порушення судом норм чинного законодавства України щодо розгляду справи в розумні строки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, вказані положення процесуального закону мають імперативну норму щодо залишення позову без розгляду у зв'язку із повторною неявкою позивача.

Отже, позивач будучи ініціатором даного судового провадження, маючи інформацію про дату час та місце судового засідання, в судові засідання не з'являється.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Отже ЦПК України не передбачає обмежень щодо не можливості залишення позовної заяви без розгляду у звязку з неявкою позивача у судові засідання під час підготовчого провадження по справі.

Під час вирішення питання про залишення позову без розгляду у звязку з повторною неявкою, судом також враховується, що відповідно до п.3 ч.1 ст.157 ЦПК України, суд залишає позовну заяву без розгляду,у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд враховує складність справи, стадію розгляду, готовність сторони до самостійного захисту своїх інтересів, добросовісність дій позивача, який не з'явився, за наслідком чого вважає за неможливе здійснювати розгляд справи за відсутності позивача.

Враховуючи вищевикладене, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, з урахуванням того, що позивач повторно не зявився в судове засідання, без поважних причин, про дату, час і місце проведення якого був належним чином повідомлений, обізнаний, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, у відповідності до норм Цивільного Процесуального Кодексу України, Конвенції та практики Європейського суду, суд дійшов висновку та вважає, що позовна заява ОСОБА_1, яка діє, як законний представник, в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визнання права власності,підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч.9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З урахуванням того, що позовна заява ОСОБА_1, яка діє, як законний представник, в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визнання права власності, підлягає залишенню без розгляду, суд вважає, що заходи забезпечення позову по цивільній справі №520/14385/17, вжиті ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_5 від 06 грудня 2017 року, підлягають одночасному скасуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України, п. 15.5 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє, як законний представник, в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визнання права власності залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06 грудня 2017 року по цивільній справі №520/14385/17 за позовом ОСОБА_1, яка діє, як законний представник, в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, до ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визнання права власності, а саме:

- Скасувати арешт з житлового будинку, з господарськими будівлями, загальною площею 300,7 кв.м., житловою площею 68,2 кв.м., розташованого в місті ОСОБА_5, по Фонтанській дорозі, 129, реєстраційний номер майна:37079717.;

- Скасувати встановлену заборону суб'єктам державної реєстрації та державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які дії, пов'язані з державною реєстрацією прав, у тому числі приймати будь-які заяви щодо проведення реєстраційних дій, щодо житлового будинку, з господарськими будівлями, загальною площею 300,7 кв.м., житловою площею 68,2 кв.м., розташований в місті ОСОБА_5, по Фонтанській дорозі, 129, реєстраційний номер майна:37079717.

Розяснити позивачеві ОСОБА_1, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню до суду з цим позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги на ухвалу суду протягом пятнадцяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали суду складено 05 лютого 2019 року.

Головуючий Калініченко Л. В.