н/п 2/640/2341/19
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 грудня 2019 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Лях М.Ю.,
при секретарі Хомінської Т.В.,
за участю представника позивача ОСОБА_1 ,
представника відповідача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.06.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.06.2019 року відмовлено у задоволенні клопотання про забезпечення позову у цивільній справі.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.08.2019 року продовжено строк підготовчого провадження у цивільній справі за клопотанням представника позивача для ознайомлення з відзивом та підготовки відповіді на відзив.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено для розгляду по суті цивільну справу у відкритому судовому засіданні.
В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Стриж Л.А., яка діє на підставі перевірених судом повноважень, заперечували проти заявлених позовних вимог, які не визнали в повному обсязі. Зазначила, що позивачем не доведений факт залиття квартири позивач саме відповідачем, наданий позивачем акт № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання складений з порушенням вимог чинного законодавства, складений за відсутністю відповідача, без його повідомлення, позивач не звертався до суду з клопотання про призначення у справі експертизи для встановлення причин залиття його квартири, причинно-наслідковий зв`язок між встановленими причинами виникнення аварії, що трапилась у системі холодного водопостачання залиття та негативними наслідками, розміру завданих збитків за результатами огляду експертом на місці квартири. Зазначила, що наданий позивачем кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт не містить відомостей щодо вартості відновлювального ремонту, не містить інформацію про стан квартири до залиття та після, позивачем не доведений та не обґрунтований розмір завданої шкоди (збитків). Окрім цього, перелік робіт із запровадженням господарської діяльності ПП «ТАУРУСС», визначений ліцензією, виданою Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 31.01.2018 року № 5-Л та витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не передбачає здійснення ПП «ТАУРУСС» діяльності щодо складання кошторису ремонтно-оздоблювальних робіт у квартирі після залиття. Надана позивачем інформація стосується договірної ціни на ремонтні роботи у квартирі позивача.
В судовому засіданні після призначення розгляду справи по суті представником позивача було заявлено клопотання про виклик свідків, разом з тим в порушення положень статті 91 ЦПК України клопотання про виклик свідків не містило повні відомості про вказаних свідків, зокрема місце їх проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які вони можуть підтвердити. Під час проведення підготовчого провадження, строки якого продовжувалися на підставі ухвали суду, представником позивача вказане клопотання не заявлялось, не зважаючи на наявну можливість скористуватися процесуальними правами, при цьому звертаючись з порушенням вказаного клопотання в ході судового розгляду та відсутністю необхідних відомостей, представником позивача не було зазначено поважні причини пропуску процесуального строку та неможливості своєчасно звернутися з відповідним клопотаням під час підготовчого провадження, у зв`язку з чим за результатами обговорення вказаного клопотання за участю присутніх сторін судом відмовлено у задоволенні заявленого клопотання.
Суд, вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши доводи, викладені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечення викладені у відзиві відповідача, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку приходить до наступного.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.
Зі змісту копії технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 вбачається, що вказана квартира посімейного, спільного заселення, розташована на 3 поверсі 5 поверхового будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 30.,2 кв.м., у тому числі 1-а кімната 16,8 кв.м., 2-а кімната 13,4 кв.м., кухні площею 5,0 кв.м., ванної кімнати площею 3,1 кв.м., коридору 4,5 кв.м., загальна площа квартири 43,7 кв.м., висота приміщень 2,5 м, матеріал зовнішніх стін керамзитобетон, будинок підключено до телефонної мережі, об`єднаної системи диспетчерської та обладнано водопроводом (холодним, гарячим), каналізацією, газопостачанням, опалення ТЕЦ, електроосвітленням та ін. (арк. справи 10-11).
Пунтком 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 визначено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт за формою, встановленою додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин)
У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна.
Тобто, факт залиття квартири, характер та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі потерпілої та винної особи.
Згідно копії акту Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року вбачається, що комісія у складі начальника дільниці № 17 КП «Жилкомсервіс» Бутенко Т.І., інженера дільниці № 17 КП «Жилкомсервіс», майстра ВДС КП «Харківводоканал» Татарінова А.В. склаали цей акт про те, що 20.05.2019 року приблизно о 09-30 годині сталося залиття квартири АДРЕСА_1 . Вказана АДРЕСА_4 , приватизована, розміщена на 3-му поверху, основний квартиронаймач ОСОБА_3 . При обстеженні квартири АДРЕСА_5 зі слів ОСОБА_3 встановлено, що внасліодк залиття з вище розміщеної квартири холодною водою було залита стеля в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29,4 кв.м., були залиті шпалери в кімнаті на стелі і стінах, на стінах коридора загальною площею 43,35 кв.м., була залита підлога в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на загальній площі 29,4 кв.м. Підлога в кімнаті і коридорі застелена ліноліумо, підлога на кухні і санвузлі керамічна плитка. Причиною залиття, аварії, що сталася в вище розміщеній квартирі АДРЕСА_6 є порив гнучного шлангу до зливного бачку. З актом ознайомлений мешканець квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 (арк. справи 12).
Разом з тим, суд критично відноситься до доданого до позовної заяви акту Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року, оскільки він не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, зокрема, складений зі спливом семи днів після залиття квартири позивача з його слів, причини залиття квартири не встановлено належним чином, огляд вище розташованої квартири не здійснювався через відсутність відповідача на місці обстеження, відсутній належний висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім того, у вказаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони. Вказаний акт складений на сьомий день від ймовірного затоплення, тобто вбачається, що в день залиття 20.05.2019 року огляд квартири позивача комісією не здійснювався. Акт складено за відсутності самого відповідача, що позбавило її можливості подання доказів на його спростування. За таких обставин акт Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року не може бути належним і допустимим доказом заподіяння саме відповідачем майнової шкоди.
Разом з тим, кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт квартири після залиття ПП «ТАУРУСС» не містить дати його складання, інформацію про здійснення обстеження фактичного стану квартири позивача на момент огляду на виявлені пошкодження внаслідок її залиття, відсутня інформація щодо дати звернення позивача до ПП «ТАУРУСС», а також належним чином встановлений розмір заподіяної шкоди позивачу.
Згідно копії ліцензії, вбачається, що ПП «ТАУРУСС» має дозвіл на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками з 31.01.2018 року, додаток до ліцензії містить перелік робіт, а саме: будівельні та монтажні роботи загального призначення, будівництво об`єктів інженерної інфраструктури, монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання (арк. справи 16-17).
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру права власності на нерухоме майно вбачається, що ОСОБА_4 є власником 2-х кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_7 на підставі договору купівлі-продажу р№ 579 від 21.07.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Горільчаник І.М. (арк. справи 22).
Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Разом з тим, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме відповідачем ОСОБА_4 , та як наслідок - відсутній безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями та шкодою. При цьому, факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами. Оскільки за змістом статті 1166 Цивільного кодексу України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений.
Предметом доказування у цій справі є факт залиття, наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Однак, розмір заподіяної шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача, з наявних доказів судом не встановлено.
Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч.1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.1 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 103 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Відповідно до ч.1 статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
Згідно статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
За таких обставин, враховуючи принципи диспозитивності та змагальності цивільного судочинства, зважаючи на те, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів в обґрунтування заявлених позовних вимог, відсутність в матеріалах справи належних письмових доказів, в підтвердження завданих позивачу збитків та винність відповідача, які б відповідали фактичним обставинам справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку з чим в задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди слід відмовити за недоведеністю та необґрунтованістю.
На підставі викладеного, керуючись 196 - 200, 259, 260 ЦПК України, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відмовити.
В судовому засідання проголошено вступну так резолютивну частину судового рішення, повний текст виготовлено протягом п`яти днів.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя -

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_8 )

Відповідач: ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_9