справа № 197/1277/16-ц
провадження № 2/197/36/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2019 року Широківський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Леонідової О.В., за участі секретаря Піско Л.В., розглянувши в залі суду смт. Широке Дніпропетровської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, треті особи - Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з зазначеним позовом.

Ухвалою судді від 05.12.2016 відкрито провадження у справі.

В судовому засіданні 16.12.2019 судом встановлено, що позивач та її представник у судове засідання, призначене на 10.06.2019 до суду не з`явились, хоча повідомлялись належним чином, про час та місце розгляду справи (а.с. 101, 105, 106). Також позивач та її представник, у судове засідання, призначене на 16.12.2019 не з`явились, хоча повідомлялись належним чином, про час та місце розгляду справи (а.с. 120, 122), направили заяву про їх хворобу, але доказів хвороби суду не надано.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вищезазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13.

Позивач ОСОБА_1 в призначені судом засідання повторно не з`явилась, доказів поважності неявки до суду не надано, заяв про розгляд справи у відсутність позивача до суду не надходило.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач зловживає процесуальними правами, безпідставно сприяючи затягуванню розгляду справи, систематично не з`являючись в судові засідання, докази поважності неявки позивача суду не надано, а його не з`явлення перешкоджає розгляду справи, у зв`язку із чим зазначена позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 257, 265 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, треті особи - Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (проголошення).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя О.В. Леонідова