У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

04 лютого 2019 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності.

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності.

На підставу своїх вимог спирається на те що позивач, постійно проживаю в АДРЕСА_1.

Поряд з його домоволодінням знаходиться житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_3, належний гр. ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Вулиця Леніна перейменована на вулицю Благовісна згідно Рішення Чорнокам'янської сільської ради від 10.02.2016 №5-3/VІІ.

У 2016 році, приблизно у травні місяці, позивач домовився з ОСОБА_4 про купівлю-продаж її будинку з надвірними будівлями та спорудами та переоформлення його на його ім'я, та він сплатив їй домовлені гроші за нього, пообіцявши утримувати будинок. На той час ОСОБА_4 вже була похилого віку, мала намір переїхати на постійне проживання до свого сина ОСОБА_3 в АДРЕСА_2.

На виконання домовленостей фактично укладеного договору купівлі-продажу, ОСОБА_4 передала позивачу всю наявну правовстановлюючу документацію на будинок - свідоцтво про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1, видане 06.01.2009 року виконавчим комітетом Чорнокам'янської сільської ради Маньківського району Черкаської області, витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № НОМЕР_2 від 06.01.2009 року, виданий Маньківським виробничим відділком комунального підприємства «Черкаське обласне об'єднане бюро технічної інвентаризації», технічний паспорт на будинок по АДРЕСА_3.

Також, надала на ім'я позивача довіреність, посвідчену 15.09.2016 року уповноваженою посадовою особою Чорнокам'янської сільської ради Маньківського району Черкаської області, зареєстровану в реєстрі за №141, якою уповноважила позивача вести справу по оформленню купівлі-продажу належного їй житлового будинку згідно свідоцтва про право власності серія НОМЕР_3 від 06.01.2009 року.

Вже після переїзду на проживання до свого сина ОСОБА_3 в АДРЕСА_2, ОСОБА_4 надала на ім'я позивача довіреність, посвідчену 23.03.2017 року приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу ОСОБА_5, зареєстровану в реєстрі за №329.

Вказаною довіреністю ОСОБА_4 уповноважила позивача розпоряджатися (продати, обміняти, здати в оренду) належними їй на праві приватної власності житловим будинком з господарськими будівлями та спорудами та земельними ділянками, які розташовані за адресою: АДРЕСА_3, а також представляти її інтереси у взаємовідносинах з усіма без винятку установами та органами з будь-яких питань, що будуть стосуватися її та вищевказаного нерухомого майна.

Надання вказаних довіреностей було зумовлене виконанням укладеного договору купівлі-продажу майна, а також неможливістю його нотаріального посвідчення на той час у зв'язку з відсутністю присвоєного кадастрового номера земельної ділянки, на які розташоване нерухоме майно.

Нотаріус під час вчинення нотаріальних дій з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва обов'язково використовує також відомості Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Державного земельного кадастру - ст.46 Закону України «Про нотаріат».

Тобто, при посвідченні договору купівлі-продажу нерухомого майна в нотаріальному порядку, нотаріусу необхідно надати витяг з державного земельного кадастру про присвоєння кадастрового номера земельній ділянці, на якій розташований об'єкт нерухомості.

Однак, на той час кадастровий номер земельній ділянці не був присвоєний, тому для підготовки посвідчення укладеного договору купівлі-продажу позивач звернувся до суб'єкта підприємницької діяльності із виконання робіт із землеустрою для виконання даної роботи.

21.12.2016 року відділом Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області перевірено та внесено до Державного земельного кадастру інформацію згідно технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0,2500га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд фізичній особі ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_3, в межах населеного пункту, кадастровий номер НОМЕР_4.

Також надано витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку за вказаним кадастровим номером.

Після проведення вказаних підготовчих робіт, документація для нотаріального посвідчення була готова, однак виникли перешкоди у нотаріальному посвідченні, оскільки ОСОБА_4 захворіла, і не могла приїхати на нотаріальне посвідчення договору купівлі-продажу на ім'я позивача.

В травні місяці 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., з документами для підготовки нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу.

Однак, при перевірці документів виявилось, що посвідчення договору взагалі є неможливим, оскільки з інформації з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стало відомо, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Позивач звернувся з цього приводу до ОСОБА_3 (сина померлої), який підтвердив дану інформацію, та надав позивачу копію свідоцтва про смерть ОСОБА_4.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5, виданого 02.01.2018 року виконкомом Летківської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, вбачається, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 року народження, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 95 років в селі Летківка Тростянецького району Вінницької області, про що 02.01.2018 року складено відповідний актовий запис № 2.

Також, ОСОБА_3 надав позивачу довідку Летківської сільської ради Тростянецького району Вінницької області від 17.09.2018 року № 267, якою підтверджується, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року в АДРЕСА_2 у віці 95 років померла ОСОБА_4, яка постійно проживала і була зареєстрована в будинку АДРЕСА_4.

Даною довідкою підтверджується, що на момент смерті ОСОБА_4 з нею разом постійно проживав її син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5. Спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 є син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5. Заповіт від імені ОСОБА_4 виконавчим комітетом Летківської сільської ради Тростянецького району Вінницької області не посвідчувався.

Таким чином, між позивачем та ОСОБА_4 фактично було укладено договір щодо купівлі-продажу житлового будинку з надвірними спорудами, однак, переоформити майно на ім'я ОСОБА_4 так і не встигла, тому що померла.

Позивач опікується вказаним будинком та присадибною земельною ділянкою, доглядає за майном та користується ним повністю.

Відомо, що після смерті ОСОБА_4 її спадкоємцем за законом є відповідач - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5.

Позивач звертався до відповідача щодо долі оформлення житлового будинку по АДРЕСА_3, належного ОСОБА_4.

На що відповідач усно повідомив, що дійсно він є спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 та разом з тим повідомив, що йому відомо про обставини того, що позивач володіє майном його матері з її волі після того, як вони домовились з нею про купівлю-продаж садиби, відомо йому також про оплату позивачем коштів його матері, які вона отримала від позивача, про що вона йому за життя повідомила.

Позивач постійно, відкрито і добросовісно володіє житловим будинком по АДРЕСА_3, відколи це було дозволено власницею, утримує та обслуговую будинок з надвірними будівлями та спорудами, відкрито, безперервно та добросовісно ним володіє, дотримуючись вимог щодо приписів законодавства про зобов'язання власності в частині тягаря утримання майна, не порушення прав інших осіб та держави.

Таким чином, за сукупністю викладених та підтверджених обставин, позивач постійно відкрито і добросовісно володіє майном, утримує та обслуговую будинок з надвірними будівлями та спорудами та присадибною землею, відкрито, безперервно та добросовісно ним володіє.

Протягом усього часу ніхто ніяких претензій щодо прав власності на майно не пред'являв, не претендував, весь цей час позивач володіє майном відкрито, добросовісно і безперервно.

Однак, такий стан невизначеності у реально-формальному стані володіння майном при наявності смерті титульного власника перешкоджає здійсненню права власності, не дає змоги здійснювати утримання майна, загрожує його пошкодженню, що змушує звернутись з даним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п'яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/116/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 13 лютого 2019 року о 8 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз'яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п'ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов'язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім'я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 13 лютого 2019 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 13 лютого 2019 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз'яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов'язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п'ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім'я (прізвище, ім'я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв'язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов'язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім'ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім'ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім'ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов'язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов'язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз'яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв'язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ckourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до апеляційного суду Черкаської області у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В.Л. Маренюк