Ленінський районний суд м.Харкова
19 серпня 2019р. Справа 645/1510/19 Провадження №2/642/901/19
Суд у складі: Головуючого судді Євтіфієв В.М.;
Секретаря Пшенічної Т.М.;
За відсутності позивача Акціонерного товариства «Кредобанк», представник якого заявив про розгляд справи за їх відсутності, відповідача ОСОБА_1 , повідомленого про день та час розгляду справи;
розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , про стягнення боргу за договором кредиту, -
Позивач на підставі вимог ст.1050 ЦК України заявляє вимоги до відповідача, а саме:
Згідно умов укладеного договору, вимогами статей 526, 527, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
У порушенні зазначених норм закону та умов договору Відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав.
У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором Відповідач має заборгованість у сумі 66 877,15 грн., з яких:
-53 485,95 грн. - заборгованості по погашенню кредиту;
-947,28 грн. - заборгованості по сплаті відсотків;
-12 443,92 грн. - заборгованість по сплаті комісії.
-Відповідно до п. 7.1 Договору, Позивач нараховує пеню по простроченій заборгованості Відповідача за період з 16.11.2017 року по 16.11.2018 року в розмірі 3754,71 грн.
У зв`язку з чим позивач заявляє позовні вимоги.
Відповідач, відзиву суду не надав.
Позивач на позові наполягав, що вказав в заяві наданої суду.
Судом в межах завалених позовних вимог, на підставі наданих доказів, встановлені наступні факти та обставини:
З метою приведення статуту у відповідність до вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів» від 16.11.2017 №2210-VІІІ та згідно з рішенням акціонера №03/2018 від 29.11.2018 - року Публічне акціонерне товариство «КРЕДОБАНК» змінило своє найменування на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «КРЕДОБАНК»
Вказаним вище рішенням Акціонера було затверджено нову редакцію статуту АТ «Кредобанк», яка 03.01.2019 року була погоджена Національним Банком України та зареєстрована 22 січня 2019 року.
Згідно пункту 1.2. Нової редакції Статуту - Акціонерне товариство «КРЕДОБАНК» виступає правонаступником всі прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «КРЕДОБАНК».
Наведене підтверджується копією витягу зі Статуту АТ «КРЕДОБАНК» від 2018 року та Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що додаються до позовної заяви.
Пунктом 4.2. Договору передбачено, що проценти за користування кредитом нараховуються щомісячно на суму заборгованості по кредиту за методом «факт/360», за ставкою визначеною п. 2.4 Договору, а саме 2,1 % річних, з дня видачі кредиту до дня повернення кредиту в повному обсязі.
Відповідно до п. 5.2 Договору Позичальник щомісячно здійснює повернення суми заборгованості за кредитом, сплачує проценти за користування кредитом та комісію за обслуговування кредиту у вигляді рівних сум - ануїтетного платежу, розмір якого визначається п. 2.6 Договору та становить 2556,00 грн.
Відповідно до п. 4.1 Договору, за надання послуг позичальник сплачує банку комісії в порядку, строки та розмірі, передбачені п. 2.12 Договору, зокрема, за видачу кредиту, за управління кредитом (згідно Додатку до Договору, що є його невід`ємною частиною - Графіку платежів) та інші комісії, передбачені діючими Тарифами банку.
Пунктом 5.2.1 Договору встановлено, що для здійснення належного погашення кредиту Позичальник зобов`язаний щомісячно не пізніше дати погашення щомісячного платежу, встановленої графіком платежів, забезпечити наявність на поточному рахунку для обслуговування кредиту суми коштів, що відповідає розміру щомісячного платежу.
В період дії Договору Відповідачем було допущено прострочення по погашенню основної суми кредиту, сплаті відсотків за користування кредитом та комісій, що підтверджується банківською випискою про рух коштів по рахунку Відповідача, у зв`язку з чим у нього виникла прострочена заборгованість.
Відповідно до п. 3.3. Договору Банк вправі відмовити у виплаті Позичальнику кредиту або його частини та/або припинити кредитування Позичальника у випадках несвоєчасної сплати процентів та/або повернення кредиту (частини кредиту), порушення Позичальником істотних умов кредитного договору, зокрема невиконання Позичальником зобов`язань, передбачених кредитним договором.
Відповідно до п. 5.8 Договору Банк у випадках, передбачених п. 3.3. Договору вправі вимагати дострокового повернення кредиту, процентів, комісій та інших належних до сплати платежів за Договором, про що письмово повідомляє Позичальника.
Відповідно до п. 5.9 Договору Позичальник зобов`язаний після отримання повідомлення Банку, передбаченого п. 5.8 Договору, усунути порушення умов кредитного договору, вказаних у повідомленні (згідно п.п. З.З.2., 3.3.3. Договору) протягом 30 календарних днів із дня отримання такого повідомлення. Якщо Позичальник не усунув вказані порушення, то він зобов`язаний достроково повернути кредит, проценти, комісії та інші належні до сплати платежі за кредитним договором не пізніше 31-го календарного дня після отримання письмового повідомлення Банку.
З метою досудового врегулювання спору та керуючись умовами Договору, Позивач 23.08.2018 року звернувся до Відповідача з повідомленням-вимогою, яким вимагав погашення простроченої заборгованості за Договором. Однак, Відповідач не вчинив жодних дій, спрямованих на погашення простроченої заборгованості.
-53 485,95 грн. - заборгованості по погашенню кредиту;
-947,28 грн. - заборгованості по сплаті відсотків;
-відповідно до п. 7.1 Договору, Позивач нараховує пеню по простроченій заборгованості Відповідача за період з 16.11.2017 року по 16.11.2018 року в розмірі 3754,71 грн.
В обґрунтування суми заборгованості позивач наводить розрахунок.
Дослідив та оцінивши в сукупності докази матеріалів справи суд вважає:
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У відповідності до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
ОСОБА_1 не повернув Акціонерному товариству «КРЕДОБАНК» кредитні кошти, не сплатив відсотки за користування кредитом, чим порушив зобов`язання за Кредитним договором.
Згідно встановленим обставинам справи, відповідно до вказаних норм закону, суд вважає, що Відповідач - ОСОБА_1 не повернув Акціонерному товариству «КРЕДОБАНК» кредитні кошти, не сплатив відсотки за користування кредитом, чим порушив зобов`язання за Кредитним договором, що є безпосереднім правом вимоги позивача за вказаним договромо сумми кредиту та відсотків.
Крім того, враховуючи, що права та обов`язки сторін визначені договором в межах якого позивач має право вимагати стягнення з Відповідача, суми з комісії(п.5.2 договору), а також пені за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, що відповідає чинному законодавству.
Таким чином, вимоги позивача підлягають повному задоволенню.
Керуючись ст.11, 15, 62, 81, 169, 203, 213, 215, 223. 226, 263, 265, 282-284, 289, ЦПК України,
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , про стягнення боргу за договором кредиту, задовольнити повністю.
53 485,95 грн. - заборгованості по погашенню кредиту; 947,28 грн. - заборгованості по сплаті відсотків; 12 443,92 грн. - заборгованість по сплаті комісії. 3754,71 грн. - пеня.
Заочне рішення суду може бути переглянуто судом який його ухвалив, за письмовою заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, яка повинна бути подана до Ленінського районного суду м.Харкова, протягом 30ти днів з дня проголошення рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі Апеляційна скарга на рішення суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського Апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: В.М.Євтіфієв