Справа № 383/1218/19
Провадження №2/390/832/19
УХВАЛА

"12" грудня 2019 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої - судді Бойко І.А.,

при секретарі - Шматковій А.І.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача Пономарьова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 15.11.2018 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, відкрито провадження у цивільній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 09.20 год. 12.12.2019 року.

У судовому засіданні 12.12.2019 року представником позивача заявлено клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Представник відповідача Пономарьов ОСОБА_4 . не заперечував проти заявленого клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно ч.1 ст.3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Частиною 5 ст.4 ЦПК України встановлено, що жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п.1 ст.6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (рішення у справах: «Лобо Мачадо проти Португалії» (LoboMachado v. Portugal) «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) 20.02.1996 року, «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero-stHuberv. Switzerland) від 19.02.1997 року.

Європейським судом у рішенні по справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12.07.1988 року, зазначено, що Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6.

Процесуальна поведінка представника позивача свідчить, що вона має намір реалізувати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, її поведінка не містить ознак зловживання своїми правами та спрямована на доведення суду обставин.

Враховуючи основні засади національного судочинства та практику Європейського суду з прав людини, суд, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, про стягнення заборгованості, виходячи із наміру забезпечити сторонам належні умови для реалізації їх процесуальних прав, вважає за необхідне встановити такий порядок судового провадження, який максимально забезпечить реалізацію права сторін на змагальність.

Суд визначає пріоритетним встановлення судової процедури у цій справі, яка має на меті сприяння реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку, з урахуванням вимог ст.11 ЦПК України.

Зважаючи на встановлене судом значення розгляду даної цивільної справи для сторін, відповідно до принципу пропорційності, враховуючи завдання цивільного судочинства, з метою забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає за необхідне подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст.8, 22 Конституції України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 2-4, 11, 84, 189, 196-198, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представиника позивача - задовольнити.

Змінити порядок розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,та призначити розгляд справи в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 09.10 год. 10.01.2020 року.

В призначене судове засідання викликати учасників судового розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя