єдиний унікальний номер справи 546/526/19
номер провадження 2/546/513/19
12 грудня 2019 року м. Решетилівка
Решетилівський районний суд Полтавської області у складі
головуючого судді Лизенко І.В.,
за участі секретаря судового засідання Коваленка А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в судовій залі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства страхової компанії «ПРОВІДНА» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування,
15.05.2019 до Решетилівського районного суду надійшла вказана вище позовна заява, у якій позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь 46 663,23 грн шкоди, заподіяної внаслідок ДТП, а також понесені ним судові витрати у розмірі 1 921,00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 24.05.2016 на а/д Київ-Харків з вини позивача сталася ДТП, за участю автомобілів під керуванням відповідача та ОСОБА_2 . Внаслідок ДТП автомобіль під керуванням ОСОБА_2 отримав механічні пошкодження, у зв`язку з чим ОСОБА_2 звернувся до позивача із заявою про настання страхового випадку до договору ОСЦПВВНТЗ. Позивачем було сплачено страхове відшкодування у розмірі 93 326,46 грн. Оскільки на момент ДТП транспортний засіб експлуатувався не страхувальником ( ОСОБА_3 ), якому при укладенні полісу надано пільгу, як учаснику бойових дій, а відповідачем, до позивача перейшло право вимоги на отримання від відповідача компенсації 50% страхового відшкодування.
23.05.2019 суддею Лизенко І.В. відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін та призначено судовий розгляд на 22.10.2019.
22.10.2019 розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 12.12.2019.
У судове засідання представник позивача не з`явився, надав клопотання, у якому просив проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував (а.с.57).
Відповідач у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.56). Клопотання про розгляд справи за його відсутності чи інших заяв по суті або з процесуальних питань від відповідача до суду не надходило.
Отже, за письмової згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Суд, дослідившиписьмові докази, вважає позов обгрунтованим з огляду на таке.
Постановою Решетилівського районного суду Полтавської області від 13.09.2016 у справі № 546/767/16-п встановлено вину відповідача у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, однак у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, провадження у справі було закрито (а.с.59).
На адресу ПАТ СК «ПРОВІДНА» було направлено довідку № 92279658 про дорожньо-транспортну пригоду 15.09.2016, складену командиром взводу з обслуговування стаціонарного поста № 1 «Чутівський» роти ДПС ДАЇ (а.с.6).
25.05.2016 ОСОБА_2 звернувся до ПАТ СК «ПРОВІДНА» із заявою про виплату страхового відшкодування (а.с.25).
Згідно звіту № 125/05/16 про оцінку колісного транспортного засобу від 16.06.2016 вартість відновлювального ремонту автомобіля Hyundai Sonata д.н.з. НОМЕР_2 становить 108 465,01 грн з ПДВ на складові частини, що підлягають заміні, або 93 326,46 грн без ПДВ на складові, що підлягають заміні.(а.с.11-24).
Як вбачається з платіжного доручення від 29.08.2016 № 0036760, позивачем виплачено власнику автомобіля Hyundai Sonata д.н.з. НОМЕР_2 страхове відшкодування в сумі 93 326,46 грн (а.с.5).
Позивач звертався до відповідача із досудовою вимогою на суму 46 663,23 грн (а.с.27-28), однак вимога залишилась без задоволення.
Відповідно до частини першої статті 25 Закону України «Про страхування» здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.
Аналогічні положення містяться в частині першій статті 990 ЦК України.
Згідно зі статтями 512, 514 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом.
Таким законом, зокрема, згідно статті 993 ЦК України та статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Такий перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією.
Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди.
Натомість регрес - це право особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. Регрес характеризується тим, що правовідношення, за яким особа здійснила відшкодування, припинилося, у зв`язку з чим виникло нове правовідношення, пов`язане саме з регресною вимогою.
Суброгація допускається у договорах майнового страхування, правовою підставою її застосування є стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування». Право регресу регулюється частиною першою статті 1191 ЦК України.
Враховуючи викладене, правовідносини, які виникли між сторонами у цій справі, є суброгацією.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2019 № 6755/9320/15-ц.
Таким чином, у порядку суброгації страховик може стягнути із завдавача шкоди лише ту суму, яку виплачено страхувальнику.
Одночасно суд зазначає, що позивачем підставою позову вказано саме стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування», тому суд, посилаючись на суброгацію, вважає ці підстави позову обгрунтованими.
Згідно ч. 2 ст. 13 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», розмір страхового платежу за одним внутрішнім договором страхування зменшується на 50 відсотків, за умови, що страхувальником є громадянин України - учасник війни, особа з інвалідністю II групи, особа, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи, віднесена до I або II категорії, пенсіонер, а забезпечений транспортний засіб має робочий об`єм двигуна до 2500 сантиметрів кубічних включно та належить цьому громадянину на праві власності. Зазначена пільга надається за умови особистого керування таким транспортним засобом особою, яка належить до визначених у цьому пункті категорій громадян України, без мети надання платних послуг з перевезення пасажирів або вантажу.
У відповідності до ч. 1 ст. 38- Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі якщо страховик здійснив страхове відшкодування за шкоду, заподіяну під час використання забезпеченого транспортного засобу, у сфері, що передбачає більше значення коригуючого коефіцієнта, ніж визначено договором страхування, чи з порушенням умов, передбачених пунктом 13.2 статті 13 цього Закону (при укладенні договору страхування із застосуванням такого пункту), то особа, відповідальна за шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, зобов`язана компенсувати страховику 50 відсотків виплаченого страхового відшкодування.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить стягнути 50% суми виплаченого страхового відшкодування в тому числі з підстав, передбачених ст. 993 ЦК України.
Враховуючи, що договір про страхування цивільно-правової відповідальності укладено між позивачем та ОСОБА_3 , який є учасником бойових дій, на пільгових для нього умовах, а шкоду завдано водієм ОСОБА_1 , то відшкодуванню підлягає сума у розмірі 46 663,23 грн. Таким чином позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 1 921,00 грн, ця сума підлягає стягненню з відповідача на його користь.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, ст.ст.990,993 ЦК України, 25 Закону України «Про страхування» суд
Позов приватного акціонерного товариства страхової компанії «ПРОВІДНА» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 23510137; місцезнаходження: Повітрофлотський проспект, буд. 25, м. Київ) до ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення страхового відшкодування задовольнити.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства страхової компанії «ПРОВІДНА» виплачене страхове відшкодування у розмірі 46 663,23 грн (сорок шість тисяч шістсот шістдесят три гривні двадцять три копійки).
Стягнути із ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства страхової компанії «ПРОВІДНА» судові витрати у розмірі 1 921,00 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 копійок).
Відповідачу направити копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України, протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про оскарження заочного рішення без задоволення, учасники справи мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку протягом 30 днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Решетилівський районний суд Полтавської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.В. Лизенко