ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 грудня 2019 р. м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі судді Василенко Л.І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року у справі за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за спожиту теплову енергію,

в с т а н о в и в :

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь КПТМ «Черкаситеплокомуненерго» борг в сумі 3754,17 грн., 184,16 грн., інфляційних збитків, 41,18 грн. три процента річних, судові витрати в сумі 881 грн., а всього 4860,51 грн.

На вказане рішення ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі просив звільнити його від сплати судового збору за клопотання від 08 вересня 2019 року за розглядом апеляційної скарги від 08 вересня 2019 року на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року та відкрити провадження.

Об`єднати в одне провадження апеляційним судом справу № 712/11708/17 провадження № 2/712/209/18, справу № 712/13781/18 провадження №2/712/2824/18.

Скасувати частково рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь КПТМ «Черкаситеплокомуненерго» боргу в сумі 3754,17 грн., 184,16 грн., інфляційних збитків, 41,18 грн. три процента річних, судові витрати в сумі 881 грн., а всього 4860,51 грн.

Ухвалити нове рішення суду, яким відмовити повністю в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме сплати судового збору, що складає 1321,5 грн. та для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року із доказами, що підтверджують підстави поважності пропущеного строку на оскарження рішення суду першої інстанції, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

17 грудня 2019 року скаржником надіслано клопотання про поновлення процесуального строку апеляційного оскарження та звільнення від сплати судового збору.

Зазначає, що апеляційну скаргу від 08 вересня 2019 року на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року було подано в передбачені законом строки на підтвердження чого надав копію супровідного листа, з якого вбачається, що апеляційну скаргу подано 09 вересня 2019 року.

Просив поновити строк апеляційного оскарження рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року.

Що стосується клопотання про звільнення від сплати судового збору, то суд приходить до наступного.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, ОСОБА_1 посилався на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року, якою його звільнено від сплати судового збору.

Просив звільнити його від сплати судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч.1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору здійснюється на розсуд суду та не є його обов`язком.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

З викладеного вбачається, що не зазначення стороною обставин та доказів поширення на неї умов, передбачених ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», не дає суду права звільнити сторону від сплати судового збору, врахувавши лише майновий стан сторони.

Такої ж позиції притримується Верховний Суд в постанові від 19 листопада 2019 року, справа №923/1199/16.

Подане, на виконання ухвали Черкаського апеляційного суду від 11 грудня 2019 року, ОСОБА_1 клопотання про звільнення його від сплати судового збору не містить жодного обґрунтування та до нього не було додано жодного доказу на підтвердження обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Саме лише посилання на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року, постановлену в рамках розгляду іншої справи, не є підтвердженням майнового стану в розумінні ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Отже, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року (із змінами та доповненнями) встановлено розміри ставок судового збору з позовних заяв майнового характеру, які подані юридичною особою складають 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 01 січня поточного року, а з позовних заяв не майнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви.

З огляду на те, що рішення суду оскаржується лише в частині, за подання зазначеної апеляційної скарги розмір судового збору, який необхідно було сплатити ОСОБА_1 становить 1321,5 грн. (881*150%).

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України. Тому, апеляційну скаргу слід повторно залишити без руху, а скаржнику надати строк для усунення недоліків скарги.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 06 серпня 2019 року у даній справі залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору, що складає 1321,5 грн., який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Після сплати судового збору оригінал відповідної квитанції необхідно у найкоротший строк надати до Черкаського апеляційного суду.

У разі несплати судового збору апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І. Василенко