Справа № 368/437/18
Провадження № 2/368/278/18
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"05" травня 2018 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

з участю представника позивача ОСОБА_1

позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик цивільну справу в загальному провадженні за позовом ОСОБА_2 до Кагарлицької міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

позивач та його представник просять суд визначити йому, ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 до двох місяців, з дня набрання законної сили даного рішення, обґрунтовуючи позов наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3, який був рідним батьком - ОСОБА_4.

Факт смерті спадкодавця ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, яке видане 20 липня 2017 року Кагарлицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Київській області.

Місце смерті - Україна, Кагарлицький район, м. Кагарлик.

За життя спадкодавцю ОСОБА_3 та його дружині ОСОБА_5 домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 80,7 кв.м., житлова площа 62 кв.м. з надвірними господарськими будівлями та спорудами.

Проте, як стало йому згодом відомо, рішенням Кагарлицького районного народного суду України від 06.12.1976 року, вказане домоволодіння було поділено між його батьками, зокрема за: ОСОБА_3 залишилась 2/5 частин домоволодіння, а за ОСОБА_5 залишилась - 3/5 частин домоволодіння. Станом на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3, йому не було відомо вказане судове рішення, яким фактично було розділено батьківську хату. Крім цього, після смерті ОСОБА_3, його матір ОСОБА_5 завіряла останнього, що домоволодіння належить саме їй.

Однак, вже після смерті своєї матері 22.12.1992 року, він дізнався, що їй належало лише 3/5 частин домоволодіння на підставі рішення суду.

Наскільки йому відомо, за життя спадкодавцем ОСОБА_3 заповіту складено не було.

Крім того, наскільки йому відомо, спадщину на 2/5 після смерті ОСОБА_3, ніхто не прийняв.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені в статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Окрім нього, більш немає спадкоємців.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Після його звернення до приватної нотаріальної контори, йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливе продовжити лише в судовому порядку.

У встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з тих причин, що йому не було відомо про наявність майна після смерті його батька ОСОБА_3, оскільки він не брав участь у судовій справі про поділ домоволодіння між батьками.

Крім того, відсутність правових знань у нього відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку.

Також слід зазначити, що на момент смерті ОСОБА_3 він працював водієм, внаслідок чого, постійно перебував у відрядженнях.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Оскільки з числа інших спадкоємців за законом є лише він, тому вважає, що відповідати за позовом повинна саме Кагарлицька міська рада.

Незадоволення його прохання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зумовить перехід права власності на спадкове майно до Держави в особі органу місцевого самоврядування, на території якого воно знаходиться, що завдасть значну шкоду його охоронюваним інтересам.

Представник відповідача в особі - Кагарлицької міської ради Київської області в судове засідання не з'явився, подавши до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутність представника ради.

Суд, вислухавши позивача, його представника, які не заперечують проти проведення заочного розгляду, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із 2/5 частин домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 80,7 кв.м., житлова площа 62 кв.м. з надвірними господарськими будівлями та спорудами.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із 3/5 частин домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 80,7 кв.м., житлова площа 62 кв.м. з надвірними господарськими будівлями та спорудами.

ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є батьками позивача ОСОБА_2.

Рішенням Кагарлицького районного народного суду України від 06.12.1976 року було проведено поділ між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 спільне майно, що складалося із будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 80,7 кв.м., житлова площа 62 кв.м. з надвірними господарськими будівлями та спорудами, а саме: ОСОБА_3 залишилась 2/5 частин домоволодіння, а за ОСОБА_5 залишилась - 3/5 частин домоволодіння

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов'язані із об'єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15).

Відповідно до п.п. 2, 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування.

Суд оцінивши наявні у справі докази, з урахуванням обставин справи, приходить до висновку, що ОСОБА_2 з поважних причин пропустив встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, яка висловленою Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

З врахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про визнання даних обставин пропуску строку поважними, а тому позов підлягає до задоволення.

Суд, за бажанням позивача, стягує з нього на користь держави судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись Законом України від 02 вересня 1993 року «Про нотаріат», ст. 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Кагарлицької міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України НОМЕР_3, виданий 28 жовтня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків, НОМЕР_1, додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, свідоцтво про смерть серія НОМЕР_4, видане 20 липня 2017 року Кагарлицьким районним відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київської області, актовий запис № 118, тривалістю у два місяці з дня набрання законної сили рішення.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків, НОМЕР_1, на користь держави судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до апеляційного суду Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України НОМЕР_3, виданий 28 жовтня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків, НОМЕР_1, зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_2.

Відповідач - Кагарлицька міська рада Київської області (), місцезнаходження: 09201, Київська область, м. Кагарлик, вул.. Героїв Небесної Сотні, 1.

Повне рішення суду складено 07.05.2018 р.

Суддя І.І. Шевченко