провадження №2/756/1254/18
У Х В А Л А

26 квітня 2018 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Тітова М.Ю.,

за участю секретаря судових засідань Іванової І.О.

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_6, про визнання договорів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним договір доручення - довіреність від 26.02.2014, посвідчена приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 за №1503, що видана ОСОБА_5 на ім'я ОСОБА_6 та ОСОБА_4 і визнати вказаний правочин договором купівлі-продажу майна, а саме договором купівлі-продажу автомобіля Hummer H3, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1. А також просить визнати недійсним договір купівлі-продажу вказаного автомобіля №5946/2016/000394 від 03.08.2016 року, укладений між ОСОБА_5 в особі ОСОБА_6 та ОСОБА_2

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, мотивуючи свою заяву тим, що він як представник відповідача має право брати участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції.

Згідно ч. 1 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п'ять до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Заявником не зазначено у поданій ним заяві про те, що ним направлялись іншим учасникам справи копії заяв про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення без задоволення поданої представником відповідача заяви також виходячи з наступного.

Норми права щодо участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції передбачають визначення конкретного суду, де має бути проведена відеоконференція, що вимагає додаткового з'ясування питання про те, чи можливе її проведення саме у той час, коли в тому суді буде відбуватися відеоконференція.

Крім того, хід і результати процесуальних дій, проведених в режимі відеоконференції, мають фіксуватися за допомогою технічних засобів відеозапису. У разі виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні, за наявності ухвали про таку участь, суд відкладає розгляд справи, крім випадків, коли відповідно до норм відповідного процесуального кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи.

Зазначене не сприяє оперативності судового розгляду та з урахуванням прецедентної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд упродовж розумного строку, може привести до перевищення встановленого законом строку розгляду справи.

Більш того, частиною 4 ст. 217 ЦПК України передбачено, що головуючий встановлює особи, тих хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

У процесуальних нормах, що передбачають участь особи в судовому засіданні в режимі відеоконференції, не визначена процедура ідентифікації особи, яка бере участь у відеоконференції, що позбавить суд виконати вимоги ч. 4 ст. 217 ЦПК України та може викликати сумнів щодо дотримання наданим правам.

Керуючись ст. 212, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_6, про визнання договорів недійсними - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.Ю. Тітов