Номер справи 623/2890/17
Номер провадження 2/623/183/2018
07 травня 2018 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області
у складі: головуючого - судді Гуренко М.О.
за участю: секретаря - Телешевської В.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтуванні своїх вимог посилається на те, що 26 серпня 2015 року уклала шлюб з відповідачем, який був зареєстрований в Бригадирівській сільській раді Ізюмського району Харківської області, актовий запис № 3. До шлюбу вступила вперше. Дошлюбне прізвище - ОСОБА_1.
Від стосунків мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, котра мешкає разом з позивачем.
Впродовж значного часу сімейне життя поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин, кожен має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім'ю. На даний момент ведення спільного господарства та сумісне проживання припинено, та позивач вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає.
Сім'я фактично розпалася з квітня 2017 року. Позивач не має наміру поновлювати стосунки.
Позивач в позовній заяві просила справу розглянути без її участі, розірвати шлюб тастягнути з відповідача сплачений нею судовий збір.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, заперечень проти позову не надав.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Відповідно до ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом з таких підстав неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи строки розгляду справи суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача ОСОБА_2, оскільки він належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи та без поважних причин повторно не з'явився в судове засідання, заперечень проти позову не надав, заяви про розгляд справи у її відсутності не надав.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляду справи, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України.
За таких обставин суд, керуючись ч. 2 ст. 247 ЦПК України, ухвалив здійснити розгляд справи без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з огляду на наступне.
Частинами 9 та 10 ст. 7 СК України визначено, що сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 26 серпня 2015 року, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб, виданим Бригадирівською сільською радою Ізюмського району Харківської області 31.08.2015 року, відповідний актовий запис № 3. (а.с.6).
Від стосунків мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження,виданим повторно Ізюмським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 13.07.2016 року. (а.с.7).
Згідно з п.1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», при розгляді справ, які виникають у зв'язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм СК, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право» та інших нормативно-правових актів, що регулюють сімейні відносини.
Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Частиною 2 статті 112 Сімейного Кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу, подружжя не підтримує шлюбних стосунків з квітня 2017 року, можливість збереження сім'ї втрачено.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - це одна із основних його засад, яка ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, при цьому шлюб припиняється внаслідок розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків, крім цього береться до уваги також те, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем, тому прізвище позивача залишити без змін «ОСОБА_1».
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається у разі задоволення позову на відповідача, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 640,00 грн.
Керуючись ч. 3 ст. 110, ч. 2 ст. 112, 113 СК України, ст. ст. 12, 13, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 280-283 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, НОМЕР_1, виданий Ізюмським РС ГУ ДМС України в Харківській області 15.10.2015 року, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, який проживає: АДРЕСА_3, згідно відповіді Державної фіскальної служби у реєстрі фізичних осіб від 29.03.2018 року реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи ОСОБА_2 - неможливо однозначно ідентифікувати, зареєстрований 26 серпня 2015 року в Бригадирівській сільській раді Ізюмського району Харківської області, відповідний актовий запис № 3.
Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище - «ОСОБА_1».
Ізюмський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області просимо внести зміни до державного реєстру актів цивільного стану в Україні та внести відмітку до актового запису про шлюб № 3 від 26 серпня 2015 року, виконаний Бригадирівською сільською радою Ізюмського району Харківської області.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, який проживає: АДРЕСА_3, згідно відповіді Державної фіскальної служби у реєстрі фізичних осіб від 29.03.2018 року реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи ОСОБА_2 - неможливо однозначно ідентифікувати, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, судовий збір в сумі 640,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя М.О. Гуренко