ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/556/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Расуловою А.А., розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

23 листопада 2017 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, відповідач, разом - сторони) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання сина ОСОБА_4 в розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу) відповідача до досягнення дитиною повноліття.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 08.09.2007 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 1637. Подружжя має сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 У сторін виявилися різні погляди на подружнє життя та виховання сина, тривалий час вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Зараз сторони стали майже чужими людьми і вирішили розірвати шлюб, щоб не травмувати один одного та дитину. Син сторін проживає з позивачем, а відповідач ухиляється від покладеного на нього законом обов'язку щодо утримання дитини, аліментів він нікому не платить, інших дітей та непрацездатних батьків у нього немає.

Позивач ОСОБА_2 подала заяву про підтримання позовних вимог, а відповідач ОСОБА_3 - про визнання позову.

Враховуючи, що відповідач визнав позов, суд відповідно до положень частини 3 статті 200 ЦПК України вбачає підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні.

Оскільки від обох учасників справи надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутності, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, припинили шлюбно-сімейні відносини та спільне проживання.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Стаття 180 Сімейного кодексу України покладає на батьків обов'язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Способи виконання батьками обов'язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними (ч. 1 ст. 181 Сімейного кодексу України).

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина 3 статті 181 Сімейного кодексу України).

Відповідно до положень статті 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

На підставі статті 191 цього Кодексу аліменти присуджуються від дня пред'явлення позову.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнав позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки відповідно до положень статті 5 Закону України «Про судовий збір» позивач як особа, що віднесена до 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи,звільнена від сплати судового збору, а відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, суд відповідно до положень статей 141, 142 ЦПК України стягує з відповідача в дохід держави 50 відсотків судового збору за дві вимоги: немайнового (про розірвання шлюбу) та майнового (про стягнення аліментів) характеру.

Керуючись статтями 200, 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити в повному обсязі.

Шлюб, зареєстрований 8 вересня 2007 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 1637, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23 листопада 2017 року, до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в сумі 704 гривні 80 копійок.

Допустити негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.

Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3; НОМЕР_1, виданий 03.11.2007 Дарницьким РУ ГУ МВС України в м. Києві; зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1; р.н.о.к.п.п. невідомий.

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5; НОМЕР_2, виданий 06.05.1997 Мінським РУ ГУ МВС України в м. Києві; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2; р.н.о.к.п.п. невідомий.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: