Справа № 527/2648/17
провадження 2/527/169/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2018 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Левицької Т.В.,

за участю секретаря Папенко Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Глобине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, з залученням третьої особи Градизької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

14.12.2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В своїй заяві позивач зазначив, що 23.02.2004 року помер його двоюрідний брат ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті відкрилася спадщина за законом на земельну ділянку (пай) площею 3.13 га. Позивач вважав, що вказане спадкове майно повинна була успадкувати дружина померлого ОСОБА_4. В той же час, в 2016 році йому стало відомо, що оскільки шлюб між ними не було зареєстровано, то спадщина ОСОБА_4 не була прийнята. В 2017 році позивач звернувся до Градизької державної нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3, проте йому було відмовлено, в звязку з пропущенням 6-місячного строку для подачі заяви. Оскільки позивач вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважної причини, так як на час прийняття спадщини не володів інформацією про обставини, що склалися під час прийняття спадщини та не мав наміру захисту своїх прав, то прохає визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 позов підтримали, посилаючись на підстави та обставини, зазначені в ньому та просили його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася, була належним чином повідомлена про час та місце судового засідання, направила заяву про розгляд справи без її участі та письмові заперечення на позов.

Представник відповідача ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на підстави та обставини, зазначені у відзиві на позов.

Представник третьої особи Градизької державної нотаріальної контори направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, проти позову заперечень не має.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_7, ОСОБА_4, ОСОБА_8, ОСОБА_9 повідомили, що про обставини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 їм нічого не відомо, вказали, що ОСОБА_1 та померлий ОСОБА_3 були двоюрідними братами.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників сторін та свідків по справі, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, обєктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне.

23 лютого 2004 року помер ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-КЕ № 262077, виданим Броварківською сільською радою Глобинського району Полтавської області 25.02.2004 року.

Згідно довідки відділу у Глобинському районі Головного управління Держгеокадастру № 31-16-0.31-109/104-17 від 12.06.2017 року, ОСОБА_3 видавався сертифікат на земельну частку (пай) площею 3,13 умовно кадастрових гектарів серії КР № 0215754, зареєстрований за № 663 від 12.05.1998 року.

08.12.2017 року державним нотаріусом Градизької державної нотаріальної контори Глобинського району Полтавської області ОСОБА_10 було відмовлено позивачу ОСОБА_1 у оформленні спадкових прав та видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого 23.02.2004 року ОСОБА_3, в звязку з пропуском шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з дослідженої в судовому засіданні спадкової справи № 254/2017, заведеної Градизькою державною нотаріальною конторою після померлого 23.02.2004 року ОСОБА_3, з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 звернулася ОСОБА_2.

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно з ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналогічна правова позиція визначена у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 року по справі №6-1486цс15.

Згідно листа ВССУ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Ст. 81 ЦПК України регламентовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що невизначеність між спадкоємцями щодо того, хто буде приймати спадщину, правова необізнаність позивача ОСОБА_1 щодо процедури оформлення документів на спадщину не відносяться до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Після смерті спадкодавця минуло понад 14 років, суду не надано жодних доказів на підтвердження поважних причин, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали спадкоємцю подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори вчасно.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивачем ОСОБА_1 не надано суду належним та допустимих доказів, що підтверджують родинний зв'язок між ним та померлим 23.02.2004 року ОСОБА_3 як між двоюрідними братами.

Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 11, 57-60, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, з залученням третьої особи Градизької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до п.п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Полтавської області через Глобинський районний суд Полтавської області.

Суддя Т. В. Левицька