РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10062/17

пр. № 2/759/1583/18

10 січня 2018 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

при секретарі Фещук Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ПАТ «Промінвестбанк» про звільнення майна з під арешту,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 у липні 2017 р. заявив позов про зняття арешту з квартири та заборону на її відчуження, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, який накладений постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Святошинського районного управління юстиції № 319/16 від 31.02.2004 р. у виконавчому провадженні ВП № 18045227.

Позов мотивовано тим, що наявність обтяження перешкоджає позивачу прийняти спадщину після смерті співвласника квартири ОСОБА_2, яка відкрилась на 1/5 частину спірної квартири, відповідач же відмовляється зняти обтяження, через відсутність виконавчого провадження в межах якого таке обтяження було накледене.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.07.2017 р. було відкрито провадження у даній справі.

Позивач подав заяву, за якою на вимогах позову наполягав, просив розглянути справу без його участі, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Представник ПАТ «Промінвестбанк», будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив, заперечень до позову не надходило.

Державний виконавець Кунда С.С. Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, направив до суду заяву, якою просить проводити розгляд справи у його відсутність.

Оскільки, у справі достатньо даних про права взаємини сторін, суд вважає за можливе постановити заочне рішення у справі на підставі наявних доказів та у відповідності до ст. 280 ЦПК України.

Судом встановлено таке.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, що видане представництвом фонду державного майна в Ленінградському районі, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних частках по1/5 кожному.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 22.05.2003 р. стягнуто з ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_1 солідарно на користь ПАТ «Промінвестбанку» 103720,00 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 1335,86 грн.

Державним виконавцем ВДВС Святошинського РУЮ у м. Києві в межах виконавчого провадження ВП № 18045227 про стягнення боргу з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Промінвестбанку» було накладено арешт на майно боржника, в тому числі і на належну йому частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, про що 31.02.2004 р. була винесена постанова.

Відомості про обтяження з посиланням на постанову державного виконавця 25.10.2004 р. були внесені Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна у порядку доступу нотаріусів за № 1408380, на що вказує відповідний витяг з реєстру.

ОСОБА_1 як спадкоємець за померлою ОСОБА_2 звернувся до ГУЮ у м. Києві із заявою про зняття арешту для оформлення спадкового майна, проте отримав відмову, мотивовану тим, що згідно інформації єдиного реєстру виконавчих проваджень станом дане виконавче провадження було знищено у 2015 р., а тому скасувати арешт не видається за можливе (а.с. 11).

Проте, як вбачається з постанови від 14.06.2012 р. державного виконавця ВДВС Святошинського РУЮ по ВП № 18045227, виконавчий лист №2-551-1 про стягнення солідарно з ОСОБА_1 боргу в розмірі 105055,86 грн. на користь ПАТ «Промінвестбанку» було повернуто стягувачу з одночасним припиненням чинності арешту на майно боржника. Однак вказану постанову не було направлено до нотаріальної контори для зняття арешту.

Разом з тим, суд погоджується з позивачем, що наявність арешту не дозволяє позивачу отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину .

Статтею 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно з ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Пленум Верховного Суду України в постанові від 27 серпня 1976 року №6 "Про судову практику в справах про виключення майна з опису" роз'яснив, що за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним та при вирішенні питання про належність описаного майна слід керуватись нормами цивільного та шлюбно-сімейного законодавства, що регулюють право власності і його захист.

Згідно зі статтею 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За таких обставин та вимог закону, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку про обґрунтованість позову та можливість його задоволення.

Питання перерозподілу судових витрат позивачем не порушувалось.

На підставі наведених в рішенні норм закону, керуючись ст.ст. 12, 14, 81, 89, 264, 265, 280-285 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ПАТ «Промінвестбанк» про звільнення майна з під арешту задовольнити.

Зняти арешт та заборону на її відчуження з квартири АДРЕСА_2, що належить ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, накладений постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Святошинського районного управління юстиції № 319/16 від 31.02.2004 року у виконавчому провадженні ВП № 18045227, зареєстрований 25.10.2004 р. Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою за № 1408380.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Головуючий Сенько М.Ф.