ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4167/18
провадження № 4-с/753/138/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2018 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді: Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання: Степанишиної Г.А.,

представника скаржника: ОСОБА_2,

скаржника: ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві справу за

скаргою ОСОБА_3,

вимоги скаржника : визнати дії державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Скрипки Ю.О неправомірними, скасувати постанову державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Скрипки Ю.О. про арешт майна боржника від 26.02.2018 р.; зобов'язати уповноважену посадову особу Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про нього в день встановлення факту відсутності заборгованості,

заінтересовані особи: Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, державний виконавець Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Скрипка Ю.О., стягувач ОСОБА_6,

ВСТАНОВИВ:

Скарга ОСОБА_3 до суду надійшла 07.03.2018 року.

Вимоги скарги:

1.визнати дії державного виконавця, що полягає у прийнятті постанови про арешт майна боржника неправомірними;

2.скасувати постанову державного виконавця від 26.02.2018р. про арешт майна боржника;

3.зобов'язати уповноважену посадову особу Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про боржника ОСОБА_3 в день встановлення факту відсутності заборгованості за виконавчими документами про стягнення періодичних платежів.

Скарга обґрунтована відсутністю заборгованості за виконавчими документами про стягнення періодичних платежів у виконавчому провадженні №27289722 відкритому на підставі виконавчого листа №2-2352 виданого 20.01.2011р. Дарницьким районним судом м.Києва по справі про стягнення аліментів з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_6 на утримання неповнолітньої дитини.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою суді Дарницького районного суду м.Києва від 15.03.2018р. відкрито провадження за скаргою ОСОБА_3, залучено до участі у справі стягувача ОСОБА_6, державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві Скрипку Ю.О., представників виконавчої служби Деснянського району відділу державної виконавчої служби у м.Київ ГУ ТУЮ у м.Києві зобов'язано надати відзив та витребувані копії матеріалів виконавчого провадження №27289722.

Державний виконавець Скрипка Ю.О. та представник державної виконавчої служби в судове засідання 03.04.2018р. та 19.04.2018р. не з'явились, відзив та копії матеріалів провадження №27289722 не надали.

Суд на підставі ч.2 ст.450 ЦПК України розглянув справу за відсутності державного виконавця та представника державної виконавчої служби, що були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги.

Фактичні обставини:

В Деснянському районному відділі державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві відкрито виконавче провадження №27289722 на виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 24.01.2009 року за виконавчим листом №2- 2352 від 20.01.2011 р. про стягнення із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_6 аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 03.02.2009 року і до досягнення дитиною повноліття. (а.с.9-10)

Постановою державного виконавця Скрипки Ю.О. 26.02.2018р. накладений арешт на майно боржника в виконавчому провадженні №27289722. (а.с.6)

Згідно із довідкою відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві №304/22 від 21.03.2016 за виконавчим листом №2-2352 від 20.01.2011 року, виданим Дарницьким районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_6 аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 03.02.2009 року і до досягнення дитиною повноліття. Станом на 21.03.2016р. заборгованість відсутня. (а.с.11)

Відповідно до довідки Пенсійного фонду України за формою ОК-5 від 23.05.2017р. сума заробітку ОСОБА_3 у квітні місяці 2016 року становить 1378 грн. , у травні місяці 2016 року становить 1450 грн. , у червні місяці 2016 року становить 1450 грн., у липні місяці 2016 року становить 1450 грн., у серпні місяці 2016 року становить 1450 грн., у вересні місяці 2016 року становить 1450 грн., у жовтні місяці 2016 року становить 1450 грн. у листопаді місяці 2016 року становить 1450 грн., у грудні місяці 2016 року становить 1600 грн. (а.с.36)

Згідно із копії квитанції КМД УДППЗ «Укрпошга» - у квітні перераховано 500 грн. в рахунок сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_8, що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 436.50 грн = 1455 грн.*30% (а.с. 34).

Копіями квитанцій Приват Банку за 2016р. підтверджується перерахування ОСОБА_3 на користь ОСОБА_6 в рахунок сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_8,

у травні 500 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459.30 грн - 1531 грн.*30%.

у червні. - 500 грн. що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459.30 грн - 1531 грн.*30%.

у липні - 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459.30 грн - 1531 грн.*30%.

у серпні - 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459.30 грн - 1531 грн.*30%.

у вересні - 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459.30 грн - 1531 грн.*30%.

у жовтні - 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459.30 грн - 1531 грн.*30%.

у листопаді - 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 459,30 грн - 1531 грн.*30%.

у грудні - 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 506,70 грн - 1689 грн.*30%. (а.с.26-34)

Згідно із довідкою РУСЗН в м. Києві Деснянське РУПСЗН №1556 від 01.03.2018р. скаржник у 2017, 2018 роках сума заробітку (отримував допомогу на догляд за 1 інвалідом 1 групи ) становить у січні 1544,00 грн., у лютому 1544,00 грн., у березні 1544,00 грн., у квітні 1544,00 грн., у травні 1624,00 грн., у червні 1624,00 грн, у липні 1624,00 грн, у серпні 1624,00 грн., у вересні 1624,00 грн., у жовтні 1624,00 грн, у листопаді 1624,00 грн., у грудні 1700 грн., у січні 1700 грн., у лютому 1700 грн.. (а.с.37,38)

Копіями квитанцій Приват Банку за 2017, 2018 р. підтверджується перерахування ОСОБА_3 на користь ОСОБА_6 в рахунок сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_8,

у січні- 600 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 506,70 грн - 1689 грн.*30%.

у лютому - 510 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 506,70 грн - 1689 грн.*30%.

у березні - 510 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 506,70 грн - 1689 грн.*30%.

у квітні - 510 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку 506,70 грн - 1689 грн.*30%.

у травні 540 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у червні. - 540 грн. що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у липні - 540 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у серпні - 540 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у вересні - 540 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у жовтні - 540 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у листопаді - 540 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 533,10 грн - 1777 грн.*30%.

у грудні - 560 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 558 грн - 1860 грн.*30%.

у січні- 560 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 558 грн - 1860 грн.*30%.

у лютому - 560 грн., що більше ніж 1/4 частини зі всіх видів заробітку(доходу) щомісячно та більше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку: 558 грн - 1860 грн.*30%. (а.с.12-25)

Норми права та відповідні правовідносини

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Діяльність суб'єктів владних повноважень врегульовано законами та підзаконними нормативно-правовими актами, ці правові документи дають суб'єктам владних повноважень можливість користування певною свободою розсуду при вирішенні питань і встановлюють лише межі такої свободи, тобто наділяють їх дискреційними повноваженнями.

Згідно з Рекомендаціями Комітету Ради Європи № R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Ради 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями необхідно розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду тощо.

Більше того, згідно із рішеннями Європейського суду з прав людини по справах: «Класс та інші проти Німеччини» від 6 вересня 1978 року, «Фадєєва проти Росії» (Заява № 55723/00), Страсбург, від 9 червня 2005 року, «Кумпене і Мазере проти Румунії» (Заява N 33348/96), Страсбург, від 17 грудня 2004 року - завдання суду при здійсненні його контрольної функції полягає не в тому, щоб підміняти органи влади держави, тобто суд не повинен підміняти думку національних органів будь-якою своєю думкою.

Таким чином, здійснення органом державної влади дискреційних повноважень може, в деяких випадках, передбачати вибір між здійсненням та нездійсненням певних дій.

Суд, розглядаючи справу щодо правомірності дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Аналогічне роз'яснення надане судам в п. 18 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21.05.2012, яке зводиться до того, що суд не має права зобов'язувати державного виконавця до вчинення тих дій, які згідно із Законом України «Про виконавче провадження» можуть здійснюватися лише державним виконавцем або відповідною посадовою особою державної виконавчої служби.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх самостійно, визначено Закон України «Про виконавче провадження».

Закон України "Про виконавче провадження"

Стаття 1. Виконавче провадження

1. Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Стаття 2. Засади виконавчого провадження

1. Виконавче провадження здійснюється з дотриманням таких засад: 1) верховенства права;

2) обов'язковості виконання рішень; 3) законності; 4) диспозитивності; 5) справедливості, неупередженості та об'єктивності; 6) гласності та відкритості виконавчого провадження; 7) розумності строків виконавчого провадження; 8) співмірності заходів примусового виконання рішень та обсягу вимог за рішеннями; 9) забезпечення права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних виконавців, приватних виконавців.

Стаття 18. Обов'язки і права виконавців, обов'язковість вимог виконавців

1. Виконавець зобов'язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Відповідно до ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до ст.451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов'язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Стаття 9. Єдиний реєстр боржників ЗУ "Про виконавче провадження"

1. Єдиний реєстр боржників - це систематизована база даних про боржників, що є складовою автоматизованої системи виконавчого провадження та ведеться з метою оприлюднення в режимі реального часу інформації про невиконані майнові зобов'язання боржників та запобігання відчуженню боржниками майна……

5. Відомості про боржника вносяться до Єдиного реєстру боржників (крім відомостей щодо боржників, якими є державні органи, органи місцевого самоврядування, а також боржників, які не мають заборгованості за виконавчим документом про стягнення періодичних платежів більше трьох місяців, та боржників за рішенням немайнового характеру) одночасно з винесенням постанови про відкриття виконавчого провадження…

7. Відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників одночасно з винесенням постанови про закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа стягувачу на підставі пунктів 1, 3, 11 частини першої статті 37 цього Закону або повернення виконавчого документа до суду на підставі статті 38 цього Закону чи в день встановлення виконавцем факту відсутності заборгованості за виконавчими документами про стягнення періодичних платежів.

Стаття 71. Порядок стягнення аліментів

1. Порядок стягнення аліментів визначається законом.

2. За наявності заборгованості із сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму платежів за три місяці, стягнення може бути звернено на майно боржника. Звернення стягнення на заробітну плату не перешкоджає зверненню стягнення на майно боржника, якщо існує непогашена заборгованість, сукупний розмір якої перевищує суму платежів за три місяці.

Частина друга статті 71 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2234-VIII від 07.12.2017\

3. Визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому Сімейним кодексом України.

4. Виконавець зобов'язаний обчислювати розмір заборгованості із сплати аліментів щомісяця…

6. У разі стягнення аліментів як частки заробітку (доходу) боржника на підприємстві, в установі, організації, фізичної особи, фізичної особи - підприємця відрахування здійснюються з фактичного заробітку (доходу) на підставі постанови виконавця.

Якщо стягнути аліменти в зазначеному розмірі неможливо, підприємство, установа, організація, фізична особа - підприємець, фізична особа, які проводили відрахування, нараховують боржнику заборгованість із сплати аліментів…

9. За наявності заборгованості зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців, державний виконавець виносить вмотивовані постанови:

1) про встановлення тимчасового обмеження боржника у праві виїзду за межі України - до погашення заборгованості зі сплати аліментів у повному обсязі; 2) про встановлення тимчасового обмеження боржника у праві керування транспортними засобами - до погашення заборгованості зі сплати аліментів у повному обсязі; 3) про встановлення тимчасового обмеження боржника у праві користування вогнепальною мисливською, пневматичною та охолощеною зброєю, пристроями вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, - до погашення заборгованості зі сплати аліментів у повному обсязі; 4) про встановлення тимчасового обмеження боржника у праві полювання - до погашення заборгованості зі сплати аліментів у повному обсязі.

Постанови, зазначені у пунктах 1-4 цієї частини, надсилаються сторонам для відома не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.

Постанови, зазначені у пунктах 1-4 цієї частини, направляються до виконання відповідними органами після закінчення строку, визначеного частиною п'ятою статті 74 цього Закону, для оскарження рішення, дії виконавця, якщо рішення, дії виконавця не були оскаржені.

У разі оскарження рішення, дії виконавця, постанови, зазначені у пунктах 1-4 цієї частини, якщо їх не скасовано, підлягають виконанню відповідними органами після розгляду справи відповідним судом.

Вимоги скарги ОСОБА_3 обґрунтовані відсутністю заборгованості по виконанню періодичних платежів по сплаті аліментів, що доведено відповідними доказами під час судового розгляду. Державним виконавцем доводи ОСОБА_3 не спростовані.

Виходячи з вищенаведених вимог діючого законодавства України та з врахуванням встановлених по справі обставин суд вважає, що вимога скарги в частині визнання незаконною та скасування постанови від 26.02.2018р. про арешт майна боржника є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо вимог скаржника про зобов'язання уповноваженої посадової особи Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про боржника ОСОБА_3 в день встановлення факту відсутності заборгованості за виконавчими документами про стягнення періодичних платежів, суд додатково наголошує на тому, що він не вправі підміняти орган виконавчої служби та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції державного виконавця вказуючи на те, яке саме рішення він має прийняти, а відтак в даному випадку відсутні належні процесуальні підстави для зобов'язання його вчинити певні дії. Державний виконавець зобов'язаний неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії щодо примусового виконання рішень в силу закону, а не внаслідок його зобов'язання судом.

Керуючись статтями 260, 268, 354, 447-453 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3- задовольнити частково.

Визнати дії державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Скрипки Ю.О неправомірними.

Скасувати постанову державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Скрипки Ю.О. про арешт майна боржника від 26.02.2018 р. по виконавчому провадженню № 27289722.

В решті вимог скарги- відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: М.О. Заставенко