Справа № 308/4242/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (01.12.1989 р.н.) до ОСОБА_1 (1965 р.н.), третя особа без самостійних вимог: Ужгородська міська рада про визнання особи такою, що тратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 (1965 р.н.), третя особа без самостійних вимог: Ужгородська міська рада про визнання особи такою, що тратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Так, позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України визначено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст.150 ЖК Української РСР громадяни які мають у приватній власності будинок (частину будинку),квартиру,користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Так, позивачем до позовної заяви надано договір дарування квартири, яка знаходиться в АДРЕСА_1, за яким дарувальник ОСОБА_2 подарувала вказану квартиру ОСОБА_1 (01.12.1989 р.н.). Однак, немає підтвердження права власності на вказане житло станом на момент звезення до суду. Витяг, що доданий до позовної заяви, в якому зазначено власником квартири АДРЕСА_2, ОСОБА_1 датований 13.06.2013 роком.

Відповідно до ч.1 ст.71 ЖК Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання», рішення суду про виселення особи або про визнання її такою, що втратила право на користування житловим приміщенням є підставою для зняття її з реєстрації.

Таким чином, не обґрунтовано вимогу позивача щодо примусового зняття з реєстраційного обліку відповідача, та до кого таку предявлено.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно абз.4 ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» : у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем відповідно квитанції № НОМЕР_1 від 31.01.2018 року, яка додано до позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі, 704 грн. 80 коп. Однак, зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить: 1)визнати ОСОБА_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, та 2) примусово зняти його з реєстраційного обліку в квартирі позивача. А отже, заявлені дві вимоги немайнового характеру. У звязку із чим позивач має доплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру у розмірі 704 грн. 80 коп., згідно чинного законодавства.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Ужгородське УДКСУ Закарпатської області, МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Окрім того, слід вказати, що копії документів які додані до матеріалів справи не завірені в порядку передбаченому цивільно процесуальним законом.

Відповідно до ч.5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Так, позивачу слід подати до суду копії документів, що додаються до позовної зави завірені належним чином відповідно до норм ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, позивачем не надано власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 175 ЦПК України в позовній заяві вказується попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Разом з тим, не вказано попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс та очікує понести у звязку із розглядом справи.

За таких обставин, приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст.185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (01.12.1989 р.н.) до ОСОБА_1 (1965 р.н.), третя особа без самостійних вимог: Ужгородська міська рада про визнання особи такою, що тратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3