22-ц/775/191/2018(м)
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2018 року

Єдиний унікальний номер 264/4733/17

Апеляційний суд Донецької області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Ткаченко Т.Б.,

суддів - Кочегарової Л.М., Попової С.А.,

секретар - Костоманова А.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційного суду Донецької області у місті Маріуполі

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 18 січня 2018 року, у складі судді Кузнецова Д.В.,

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію,

В с т а н о в и л а:

В вересні 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» ( далі ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») звернулось до суду з даним позовом до ОСОБА_1, в якому просило стягнути з останнього на його користь заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 2515 грн. 61 коп. та понесені судові витрати по оплаті судового збору 1600 грн.

В обґрунтування позову посилалось на те, що при перевірці представниками позивача за місцем проживання відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - Правила), а саме: пошкодження розрахункового засобу обліку електричної енергії та пломб на ньому. У зв'язку з виявленим порушенням був складений акт та відповідно до діючої методики визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 2515,61 грн.

Рішенням Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 18 січня 2018 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 2515,61 грн. та судовий збір в сумі 1600,00 грн.

Не погоджуюсь з цим рішенням і посилаючись в апеляційній скарзі на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладеним у рішенні суду, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, відповідач просить апеляційний суд скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Зокрема вказує, що суд першої інстанції не взяв до уваги і не дав належної правової оцінки доводам відповідача щодо недоведеності вимог про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію; між сторонами не укладався договір про користування електричною енергією; акт про порушення правил користування електричною енергією для населення складено безпідставно, оскільки доказів встановлення приладу обліку електричної енергії з дотриманням процедури встановленої Правилами та доказів втручання в роботу приладів обліку позивачем не надано.

Підстави для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією відсутні, оскільки відповідач своєчасно письмово повідомив позивача про виявлені ним пошкодження приладів обліку.

Надана позивачем до суду заява про відмову від проведення експертизи була сфабрикована, написана різними почерками, оплата гарантувалась відповідачем за проведення експертизи, і відсутній підпис відповідача в цій заяві.

Судом не взято до уваги, що за даним фактом пошкодження пломб експертиза проведена не була, незважаючи на те, що відповідач власноруч заповнював заяву на проведення експертизи, висновки не надавались, а комісія постачальника електроенергії повинна була розглянути складений акт після проведення експертизи.

Від позивача в порядку ст. 360 ЦПК України до суду надано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній посилається на те, що рішення суду є законним та обгрунтованим, а відповідач в апеляційній скарзі хибним чином викладає обставини справи. Позивачем правомірно застосована Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, оскільки відповідач визнав порушення Правил, а тому підтвердження виявлених порушень висновком експертизи не обов'язкове.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 зазначили, що порушень Правил відповідачем допущено не було, він самостійно звернувся до позивача з заявою про заміну приладу обліку, зазначив про зупинку лічильного механізму. Втручання в роботу приладу обліку відповідач не допускав, мало місце відрив пломби, але це відбулося внаслідок того, що кріпильний матеріал за довгий час експлуатації став непридатним. Відповідач погоджувався на проведення експертизи приладу обліку, гарантував її оплату, а заяву про відмову від проведення експертизи, була сфальшована позивачем. Підстав для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією не вбачається.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення відповідача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2, які просили рішення суду скасувати і в задоволенні позову відмовити, представників позивача - Кабанову Л.О., Колодку В.В., які просили апеляційну скаргу відхилити, рішення суду залишити без змін, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду без змін з наступних підстав.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що власником та споживачем електричної енергії за особовим рахунком НОМЕР_1 у будинку АДРЕСА_1 є відповідач ОСОБА_1

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у зв'язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов'язки, які притаманні договірним.

22 червня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» із письмовою заявою, в якій просив здійснити заміну електричного лічильника, через те, що прилад обліку електроенергії зупинився.

10 липня 2017 року під час заміни електричного лічильника та перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» в будинку відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у пошкодженні розрахункових засобів обліку електричної енергії, пошкодженні пломб з відтиском тавр про повірку засобу обліку електроенергії.

За цим фактом було складено акт № 213483 від 10 липня 2017 року про порушення Правил використання електричної енергії, який підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», а також споживачем ОСОБА_1, який підписав вказаний акт без зауважень.

Крім того, в момент складання акту відповідач написав заяву, в якій відмовився від проведення експертизи електролічильника, що був встановлений в його будинку, визнав виявлені в акті порушення та готовність оплатити збитки, що підтверджується відповідною заявою.

Також ОСОБА_1 звернувся до позивача із письмовою заявою з проханням розглянути складений відносно нього акт про порушення на комісії саме 12 липня 2017 року.

12 липня 2017 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення ПКЕЕН відповідно до протоколу № 1162 від 12 липня 2017 року було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_1 за порушення правил користування електричною енергією суми збитків не донарахованої електричної енергії на загальну суму 2515,61 грн.

Засідання комісії відбулось за участю відповідача та він підписав протокол без зауважень.

Відповідно до представленого позивачем розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 213483 розрахунок збитків був проведений не більше ніж за останні 6 місяців, що передували дати складання акту. При проведенні розрахунку позивачем були враховані раніше сплачені обсяги та суми отриманої електроенергії за період з 18 лютого 2017 року по 10 липня 2017 року, що відображено в письмовому розрахунку суми збитків.

Задовольняючи позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», суд дійшов висновку про доведеність факту порушення відповідачем правил користування електричної енергії, який як власник має нести повну відповідальність за виявлені порушення та оплату вартості спожитої, але не врахованої приладом обліку електроенергії. Позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного складання акту про порушення, повідомлення споживача про дату та час засідання комісії, а також про результати розгляду виявлених в акті порушень. Відповідач ОСОБА_1, який є власником домоволодіння та споживачем послуг, доказів своєї невинуватості не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень та пошкодження приладу обліку, натомість підписав акт про порушення та заяву про згоду із виявленими порушеннями і відмову від проведення відповідної експертизи електролічильника. Вказані факти в сукупності свідчать про причетність до виявлених порушень правил користування електричною енергією.

З таким висновком апеляційний суд не може не погодитися.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 ( далі - Правила № 1357) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 , зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за N 782/12656 (далі - Методика).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до пункту 3 Правил № 1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією.

Для укладення договору побутовий споживач звертається до електропостачальника з письмовою заявою та пред'являє оригінали документів, зазначені у даному пункті.

Електропостачальник протягом 10 робочих днів з дня подання побутовим споживачем заяви та пакета документів готує у двох примірниках проект договору, підписує та надає його особисто чи надсилає поштою побутовому споживачу або його представнику для ознайомлення та підписання. Побутовий споживач або його представник повертає енергопостачальнику протягом 10 робочих днів один примірник підписаного договору.

Відповідач в суді не заперечував, що належний йому будинок приєднаний до електропередувальній системи, на його ім'я відкритий особовий рахунок, відбувається споживання електричної енергії та проводиться сплата за спожиту електричну енергію.

Отже, відсутність укладеного у письмовій формі договору споживання електричної енергії, обов'язковість укладення якого лежить як на споживачеві так і на електропостачальній організації, не свідчить про відсутність договірних відносин між сторонами, а від так і визначених Законом України «Про енергетику», Правилами № 1357 взаємних прав та обов'язків, оскільки із вчинених вищенаведених дій сторін, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електричної енергії, а тому відповідач, як споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися режиму використання електричної енергії та забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання, за порушення яких настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

У пункті 48 Правил № 1357 зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення цих Правил, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 42 вказаних Правил № 1357 побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Порядок складання актів про порушення споживачем Правил № 1357 передбачений пунктом 53 цих Правил, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Складений представниками позивача Акт про порушення (ПКЕЕН) № 213483 (а.с. 5, 6), в якому відображено виявлені порушення, а саме пошкодження розрахункових засобів обліку електроенергії та пошкодження на розрахунковому засобі обліку пломби з відбитком тавр про повірку засобу обліку електроенергії, підписаний відповідачем без будь-яких зауважень.

Крім того, в Акті № 574973 Заміни, установки, технічної перевірки, зберігання пломб і засобу обліку електричної енергії побутового споживача (населення) від 10 липня 2017 року в графі зауваження до знятого електролічильника відображено про складання Акту про порушення (ПКЕЕН) № 213483 (а.с.20).

Тому доводи апеляційної скарги щодо відсутності в акті про заміну електролічильника даних щодо пошкодження електролічильника не відповідають дійсності.

Не можна погодитися і з доводами апеляційної скарги щодо відсутності підстав для застосування Методики та нарахування збитків оскільки відсутній акт про збереження пломб, а відповідач своєчасно (до виявлення порушення представника енергопостачальника) письмово повідомив про пошкодження приладу обліку електричної енергії, враховуючи наступне.

Відповідно до Акту про порушення (ПКЕЕН) № 213483 від 10 липня 2017 року представниками позивача було виявлено як пошкодження на розрахунковому засобі обліку пломби з відбитком тавр про повірку засобу обліку електроенергії, так і пошкодження розрахункових засобів обліку електроенергії.

На підставі акту енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Комісія Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» розглянувши Акт про порушення (ПКЕЕН) № 213483 від 10 липня 2017 року, дійшла висновку, що акт складено у відповідності з вимогами п.53 ПКЕЕН, розрахунок суми недонарахованої електроенергії проведено згідно п.3.1 Методики та прийнято рішення щодо проведення нарахування у розмірі 2515,61 грн за порушення відповідачем ПКЕЕН пов'язаного з пошкодженням приладу обліку електричної енергії.

Як пояснив в суді представник позивача, під час перевірки було виявлено у відповідача порушення ПКЕЕН пов'язаного з пошкодженням пломб на приладі обліку (відірвано дрот кріплення пломби з одного боку), але враховуючи відсутність акту про збереження пломб, комісією не приймалось рішення про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН за вказане порушення.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, встановлює, що обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до підпункту 3 абзацу 1 пункту 3.1 Методики вона застосовується у разі пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо) інших дій споживача, які призвели до зміни показників приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження позивачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Абзацом 3, 4 пункту 3.1 Методики передбачено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов'язкове.

Представниками позивача в суді не заперечувалось, що після зняття лічильника, його було поміщено в пакет, опломбовано з метою направлення на експертизу. Оскільки споживач, відповідач по справі, відмовився від проведення експертизи, погодившись з допущеними порушеннями, експертиза приладу обліку з метою виявлення втручання в його роботу не проводилася.

Відповідно до заяви ОСОБА_1 від 10 липня 2017 року, поданої на адресу Маріупольського РЕМ, відповідач відмовився від проведення експертизи лічильника встановленого в його будинку, з порушенням погодився та гарантував оплату (а.с.8).

Доводи апеляційної скарги щодо фальсифікації цієї заяви з посиланням на те, що відповідач підписував заяву щодо згоди з направленням приладу обліку на експертизу і гарантував оплату саме її проведення, спростовується оглянутим апеляційним судом оригіналом заяви, копія якої містися в матеріалах справи на а.с. 8.

Ті обставини, що прізвище, ім'я по батькові відповідача, адреса та дані електролічильника заповнені працівниками позивача, не приводять апеляційний суд до висновку про фальсифікацію цієї заяви, оскільки друкований текст заяви містить положення саме про відмову від проведення експертизи електролічильника, а текст «з порушенням згоден, оплату гарантую» та підпис, вчинено саме ОСОБА_1, про що він підтвердив в апеляційному суді.

Не може бути підставою для незастосування Методики зазначення про згоду з порушеннями ПКЕЕН на окремому аркуші, а не в акті про порушення ПКЕЕН. Складання окремої заяви про згоду з порушеннями ПКЕЕН не заборонено.

Пунктом 1.2. Методики передбачено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем)обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Оскільки, як пояснили представники позивача в суді, під час проведення заміни електролічильника було виявлено ознаки втручання в його роботу, з чим погодився ОСОБА_1, підписав Акт про порушення ПКЕЕН без зауважень, додатково звернувся із заявою про згоду з порушеннями та гарантував оплату за порушення, у позивача були підстави для застосування Методики.

Посилання представника відповідача в апеляційному суді на Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року № 322, як на підставу проведення експертизи електролічильника в обов'язковому порядку, є безпідставними.

Зазначеним положенням регламентовано порядок проведення експертизи у разі направлення електролічильника на експертизу і розповсюдження цього порядку на енергопостачальні організації усіх форм власності та громадян.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з урахуванням положень статті 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 48, 53 Правил № 1353 та Методики, обґрунтовано виходив із того, що факт порушення ОСОБА_1 Правил № 1353 встановлено актом від 10 липня 2017 року № 213483, а тому відповідач зобов'язаний відшкодувати позивачу завдані цим порушенням збитки.

Розрахунок збитків проведено відповідно до положень Методики.

Аргументи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині рішення, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду першої інстанції щодо їх оцінки.

Підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового судового рішення про відмову ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у задоволенні позову, не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382 ЦПК України , апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 18 січня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 16 квітня 2018 року.

Головуючий Т.Б.Ткаченко

Судді: Л.М.Кочегарова

С.А.Попова