Справа №635/2545/17
Провадження №2/635/12/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Панас Н.Л.

при секретарі - Крилєвській І.А.

за участю представника позивача - Пуковської Д.В.

відповідача - ОСОБА_2

представника відповідача - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у с.Покотилівка цивільну справу за позовом Акціонерної компанії "Харківобленерго", , юридична адреса: м.Харків, вул.Плеханівська, 149 до ОСОБА_2, ідентифікаційний код НОМЕР_1, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 про стягнення донарахування внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом де вказує, що 19 листопада 2016 року в будинку АДРЕСА_1, де зареєстрований та мешкає відповідач, була проведена перевірка Правил користування електроенергією для населення. Під час зазначеної перевірки з боку відповідача був виявлений факт порушення Правил, а саме - безоблікове користування електроенергією, електрична енергія споживалась, але приладом обліку не обліковувалась внаслідок монтажу прихованої проводки до приладу обліку. За зазначене порушення відповідачу було проведено нарахування заподіяних збитків у розмірі 9881 грн.05 коп. В добровільному порядку відповідач відмовляється від оплати зазначених збитків, тому просив стягнути з відповідача вказану суму збитків та понесені судові витрати.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 10 травня 2017 року позов було залишено без руху і позивачеві було надано строк для усунення недоліків тривалістю п»ять днів зі дня отримання копії ухвали.

25 травня 2017 року позивачем на усунення недоліків були надані документи і ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 26 травня 2017 року позов було прийнято до провадження суду і призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 07 липня 2017 року.

Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 07 липня 2017 року позов було задоволено повністю. З ОСОБА_2 на користь АК «Харківобленерго» було стягнуто донарахування за порушення Правил користування електроенергією для населення у розмірі 9881 грн.05 коп. та витрати по оплаті судового збору у розмірі 1600 грн., а всього 11481 грн.05 коп.

08 серпня 2017 року до суду від відповідача надійшла заява, в якій вона просить зазначене заочне рішення скасувати, а справу призначити до розгляду у судовому засіданні в загальному порядку.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 вересня 2017 року заочне рішення по справі було скасоване і справу було призначено до розгляду на 02 листопада 2017 року.

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав і просив задовольнити у повному обсязі. Також пояснив, що у відповідача під час перевірки були виявлені порушення Правил користування електроенергією, за які йому було проведено відповідне донарахування. Відповідач акт не оспорював, факт порушення визнав. Розрахунок донарахування було проведено в присутності відповідача та його представника - чоловіка. Тому є усі підстави для задоволення позову.

Відповідач та його представник у судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнали і просили відмовити у їх задоволенні. Також відповідач пояснила, що дійсно у 2016 році в неї дома представники позивача проводили перевірку дотримання Правил користування електроенергією для населення і виявили факт порушення у вигляді прихованої проводки. Їй був нарахований штраф у розмірі 2000 грн., який вона сплатила у повному обсязі. Але на засіданні комісії, де проводився розрахунок заподіяних позивачеві збитків вона не була присутня, як і її чоловік, ніяких документів, крім акту про встановлення факту порушення, ні підписувала. Вважає, що розрахунок був проведений з порушенням вимог діючого законодавства, а тому просила відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши сторони, свідків, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного.

19 жовтня 2016 року за адресою: АДРЕСА_1, де зареєстрована та мешкає відповідач, представниками позивача була проведена перевірка дотримання Правил користування електроенергією. Внаслідок цієї перевірки було виявлено порушення - розкрадання електроенергії внаслідок самовільного підключення до електромережі, споживання електроенергії поза приладом обліку, про що був складений відповідний акт №208160 (а.с.2-3).

На підставі зазначеного акту, 08 листопада 2016 року відповідачеві був проведений розрахунок позовної суми і проведено донарахування суми за спожиту електроенергію у розмірі 9881 грн.05 коп. (а.с.4).

У той же час, як вбачається з акту про порушення, складеного працівниками позивача 19 жовтня 2016 року, засідання комісії, на якій провадилось нарахування, повинно було відбутися 14 листопада 2016 року за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Дніпровська, 212.

Однак, як вбачається з копії заяви, написаної ОСОБА_5 - чоловіком позивача, вони з відповідачем просили провести засідання комісії саме 08 листопада 2018 року (а.с.69).

Як вбачається з журналу реєстрації засідань комісії з розгляду актів порушення Правил користування електроенергією для населення та протоколу засідання комісії, засідання відбулось 08 листопада 2016 року за участю ОСОБА_2 (а.с.65-68).

Як вбачається з розрахунку обсягу та вартості електроенергії не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електроенергією для населення розрахунок провадився за період 1096 днів, за порушення - прихована електропроводка з розеткою, розрахункова потужність за цей період становила 1.98Вт, розрахунковий час використання - 8 годин, добове споживання електроенергії - 15,85 кВт, нарахована сума за використані 17361 кВт разом з ПДВ становить 9881 грн.05 коп. (а.с.70-71).

Як вбачається з наданих відповідачем квитанцій, вона на погашення нарахованої суми збитків сплатила 4000 грн. (а.с.79-80).

Як пояснив у судовому засіданні свідок ОСОБА_6, він був присутній при здійсненні перевірки у відповідача, під час якої у неї була виявлена прихована проводка. Був складений акт про виявлене порушення і призначена дата проведення засідання з розгляду цього акту. Але засідання, за заявою відповідача, було проведено раніш. На засіданні був присутній чоловік відповідача, він був ознайомлений з протоколом засідання комісії, з нарахованою сумою збитків, йому була видана квитанція на оплату частини нарахованих збитків.

Як пояснила у судовому засіданні свідок ОСОБА_7, вона була присутня на засіданні комісії, де розглядався акт, складений про порушення, виявлені у відповідача. На засіданні була присутня сама відповідач та її чоловік. Вони були ознайомлені з протоколом засідання комісії, з нарахованою сумою збитків, ним була видана квитанція на оплату частини нарахованих збитків, оскільки про це просили сама відповідач та її представник.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам суд виходить з наступного.

Згідно з пунктом 1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ №1357 від 26 липня 1999 року (з наступними доповненням та змінами) ці Правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками.

Правила обов'язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Пунктом 2 Правил визначені наступні поняття, які використовуються в Правилах: об'єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування;

особовий рахунок побутового споживача - сукупність даних про об'єкт побутового споживача (назва, місцезнаходження, потужність об'єкта, місце облаштування вузла обліку, вид тарифу, кількість спожитої та оплаченої електричної енергії, наявність пільг та/або субсидій, відомості про всі зміни, які відбулися під час користування побутовим споживачем електричною енергією тощо), отриманих електропостачальником відповідно до законодавства та внесених ним до єдиної системи (реєстру) за певним номером для ідентифікації об'єкта побутового споживача;

підключення до електричної мережі - виконання операції комутації в місцях контактних з'єднань електропроводки з метою подачі напруги на електроустановку (електроустановки);

побутові потреби - споживання (використання) електричної енергії для задоволення умов проживання та/або перебування фізичних осіб на об'єкті побутового споживача, включаючи прибудинкову (присадибну територію), в тому числі для індивідуального будівництва (реконструкції) об'єктів приватного домогосподарства, крім потреб підприємницької, господарської діяльності;

побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником;

потужність об'єкта споживача (далі - потужність) - максимальна величина потужності за одночасного ввімкнення струмоприймачів на об'єкті побутового споживача, визначена на підставі проектних рішень та зазначена у договорі про користування електричною енергією;

приватне домогосподарство - об'єкт побутового споживача, на якому електрична енергія використовується для задоволення побутових потреб відповідно до укладеного договору про користування електричною енергією;

самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил;

середньодобовий обсяг споживання - середня величина обсягу електричної енергії, яка спожита протягом доби, за певну кількість днів.

Пунктами 37, 38 Правил встановлені права та обов'язки енергопостачальника: енергопостачальник має право:

пропонувати побутовим споживачам додаткові послуги, пов'язані з постачанням електричної енергії;

перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку;

встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії побутовому споживачу у межах, передбачених договором;

вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією;

тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати побутового споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Енергопостачальник зобов'язується:

забезпечувати надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензій та договором;

надавати інформацію про послуги, пов'язані з електропостачанням, та про терміни обмежень і відключень;

гарантувати безпечне користування послугами, пов'язаними з електропостачанням, за умови дотримання побутовими споживачами вимог правил безпечної експлуатації внутрішньої електричної мережі, електроустановок та побутових електроприладів;

відкрити поточний рахунок із спеціальним режимом використання в уповноваженому банку для зарахування коштів за спожиту електричну енергію та вказати його номер у договорі;

у разі перерахування побутовими споживачами коштів за електричну енергію на інші рахунки повернути ці кошти за заявою побутового споживача або за власною ініціативою в триденний термін з моменту їх отримання;

повідомляти побутового споживача письмово або через засоби масової інформації та в місцях оплати за електричну енергію про зміни тарифів (цін) не пізніще ніж за 5 днів до введення їх в дію;

проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків;

проводити планову повірку, ремонт і заміну засобів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором;

розглядати звернення та претензії побутового споживача щодо надання послуг, пов'язаних з постачанням електричної енергії, та приймати з цього приводу рішення у терміни, передбачені законодавством;

приймати письмові та усні повідомлення (у тому числі засобами зв'язку) побутових споживачів щодо порушення електропостачання або порушення параметрів якості електричної енергії, а також вживати заходів до відновлення електропостачання та приведення показників якості у відповідність з вимогами нормативних документів;

ознайомити побутового споживача з цими Правилами та провести інструктаж щодо безпечної експлуатації засобів обліку;

купувати у побутового споживача за "зеленим" тарифом електричну енергію, яка вироблена генеруючою установкою приватного домогосподарства, величиною встановленої потужності до 30 кВт, але не більше потужності, дозволеної до споживання за договором про користування електричною енергією в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії відповідним приватним домогосподарством;

вести облік звернень (заяв, скарг, пропозицій, претензій) побутових споживачів щодо якості обслуговування споживачів, якості електричної енергії тощо;

вести облік засобів обліку, щодо яких проведено періодичну повірку, обслуговування та ремонт.

Пунктами 41, 42 Правил встановлені права та обов'язки споживача електроенергії: побутовий споживач електричної енергії має право на:

вибір постачальника електричної енергії;

вибір тарифу;

підключення до електричної мережі у разі виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж;

отримання інформації щодо якості електричної енергії, тарифів (цін), порядку оплати, умов та режимів її споживання;

отримання електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами;

відшкодування згідно із законодавством збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав;

якісне обслуговування енергопостачальником електричних мереж і засобів обліку;

встановлення у своєму приватному домогосподарстві генеруючої установки, величина встановленої потужності якої не перевищує 30 кВт, але не більше потужності, дозволеної до споживання за договором про користування електричною енергією.

Споживач електричної енергії має право на продаж електропостачальнику, що здійснює постачання електричної енергії за регульованим тарифом на території провадження ліцензійної діяльності, електричної енергії, що вироблена генеруючою установкою приватного домогосподарства, величина встановленої потужності якої не перевищує 30 кВт, за "зеленим" тарифом в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами.

Побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний:

дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору;

забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів;

забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача;

невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку;

оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил;

узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності;

вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку;

надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку;

забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки;

не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ;

не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.

Згідно з вимогами пункту 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за:

прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію;

порушення правил користування електричною енергією;

ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії;

розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку;

пошкодження засобу обліку;

розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів;

насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Пунктом 53 Правил передбачено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Згідно з пунктом 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією методика застосовується на підставі акта про порушення,

складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням

вимог ПКЕЕ (z0417-96) та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ

( z0417-96 ):

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ (z0417-96), або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ (z0417-96), або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо);

4) пошкодження або відсутності пломб на приладах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ) (z0417-96), пошкодження зазначених приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника;

6) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку;

7) підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку;

8) підключення на окремих площадках вимірювання електроустановок або струмоприймачів, не передбачених проектом, розрахунки за електричну енергію спожиту якими мають здійснюватися за іншою тарифною групою, ніж установлено для цієї площадки вимірювання.

Пунктами 2.2, 2.3 Методики передбачено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ ( z0417-96 ) (W, кВт х год), розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ (z0417-96) процедури.

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ (z0417-96) (Т, грн/кВт.год);

за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії (W, кВт х год); за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалось з порушенням вимог ПКЕЕ (z0417-96).

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням ПКЕЕ (z0417-96), розкладається на складові відповідно до кількості днів (Д, день) у кожному періоді (тарифний період), протягом якого роздрібний тариф на електричну енергію (Т, грн) залишався незмінним, таким чином, що виконується рівняння:

nд = S Ді, (2.1)

i=1

де S - знак суми;

де n - кількість тарифних періодів, що діяли протягом періоду порушення.

Вартість необлікованої електричної енергії (Вно, грн.) визначається за формулою

nВ = S Wі х Ті, (2.2) но i=1

де S - знак суми;

де W - обсяг споживання електричної енергії, що відповідає і-тому тарифному періоду, кВт х год;

Т - тариф i-того тарифного періоду, грн/кВт х год.

І Wі = Wдоб х Ді, (2.3)

де Ді - кількість днів, визначена у відповідності до рівняння (2.1),

Wдоб - розрахункова величина добового споживання електричної енергії, кВт.год.

Пунктом 3.1 Методики передбачено визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, зокрема, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН (1357-99-п), та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН (1357-99-п ):

1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН (1357-99-п), або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН (1357-99-п), або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);

4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку;

6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника;

7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Згідно з вимогами пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;

за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

за кількістю днів:

а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення;

в) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв'язку з порушенням ПКЕЕН (1357-99-п) - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки;

г) у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії.

Суд не бере до уваги, у якості належного та допустимого доказу, протокол засідання комісії Харківського РОЕ по розгляду актів порушення Правил користування електроенергією для населення, оскільки в цьому протоколі, в порушення вимог п.53 Правил, не зазначено: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Крім того, зазначений протокол містить розбіжності щодо даних споживача, який був присутній на засіданні комісії. Так, в протоколі зазначено, що на засіданні комісії був присутній споживач ОСОБА_2, паспорт серії НОМЕР_2, виданий 05 травня 2000 року Харківським МВ ГУМВС України в Харківській області. У той же час, як вбачається з договору про користування електроенергією №27631, укладеного 05 червня 2009 року між позивачем та відповідачем, а також паспорту відповідача серії НОМЕР_2, виданого 05 травня 2000 року Дзержинським РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області, паспортні дані відповідача різняться між собою, що викликає у суда сумнів в достовірності цього доказу. Крім того, розрахунок суми збитків, зазначений в протоколі, проведений з порушенням підпункту «б» пункту 3.3 Методики, затвердженої рішенням НКРЕ (а.с.5-6, 39).

Суд, також зазначає, що неточності в іменуванні відповідача, маються і в позові, з яким позивач звернувся до суду. Так, в позові ім»я відповідача зазначене як «ОСОБА_2», у той же час, в інших документах, доданих до позову, ім»я відповідача зазначається, як «ОСОБА_2».

Також суд не приймає до уваги копію журналу реєстрації засідань комісії з розгляду актів порушення Правил користування електроенергією для населення Харківського РВЕ, оскільки він ведеться з порушенням вимог п.53 Правил, а саме - з журналу не зрозуміло яке саме питання розглядалось на засіданні (факт вчиненого споживачем порушення Правил або методика нарахування збитків за порушення, викладені в акті), графа «зміст окремої думки учасників» повинна містити виклад думки того з присутніх на засіданні, хто не погодився з діями або рішеннями, прийнятими під час засідання (а.с.65-67).

Також судом не приймаються до уваги пояснення свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7, оскільки свідки достовірно не могли пояснити, хто саме - сама ОСОБА_2 або її чоловік, були присутні на засіданні комісії, чому засідання комісії було перенесено з дати, зазначеної в акті про порушення Правил користування електроенергією для населення від 19 жовтня 2016 року, на іншу, як саме провадився розрахунок збитків, на підставі зазначеного акту.

За таких обставин, суд доходить до висновку про те, що позивачем у судовому засіданні не доведений розмір збитків, заподіяних йому і необхідність стягнення з відповідача донарахування саме в сумі, зазначеній в позові.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.7, 8, 9-11, 141, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Акціонерної компанії "Харківобленерго", , юридична адреса: м.Харків, вул.Плеханівська, 149 до ОСОБА_2, ідентифікаційний код НОМЕР_1, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 про стягнення донарахування внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів зі дня складання повного тексту рішення через Харківський районний суд Харківської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 10 квітня 2018 року.

Суддя Н.Л.Панас