Справа № 357/1345/18 Головуючий у І інстанції Кошель Л. М.
Провадження № 22-ц/780/2241/18 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 38 26.04.2018
УХВАЛА

26 квітня 2018 року Апеляційний суд Київської області у складі судді судової палати в цивільних справах - ОСОБА_1, розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Білоцерківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України Київської області на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Білоцерківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України Київської області про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Білоцерківське ОУПФУ Київської області подало апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором із клопотанням про звільнення від його сплати.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ч.1 ст. 136 ЦПК України, ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням майнового стану сторони суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк.

Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, апелянт не обґрунтував причини звільнення його від сплати судового збору, не надав належних та допустимих доказів цього звільнення.

Відповідно до ч.3 ст.3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року. При цьому з 01 вересня 2015 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII.

А також з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03.10.2017 року№ 2147-VIII, яким виключено п. 18 ч.1 ст. 5.

Тобто з 15 грудня 2017 року із пільговиків по сплаті судового збору виключено Пенсійний фонд України та його органи, які зобовязані сплачувати судовий збір на загальних умовах.

Відповідно до вимог п. п. 1.1.2 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подачі позову), розмір ставки судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (0,4 * 1762 грн. = 704, 80 грн.).

Відповідно до вимог п. п. 1.6.1 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подачі апеляційної скарги), розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (704, 80 грн. * 150 % = 1057,20 грн.).

Таким чином, у даному випадку сума судового збору для сплати становить 1057,20 грн., яку апелянту необхідно сплатити на рахунок: 0001; код класифікації доходів бюджету: 22030101; отримувач коштів: ГУ ДКСУ у К/о.(КИЇВ ОБЛ../М,КИЇВ), банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, МФО 821018, , та вказати призначення платежу: судовий збір, Апеляційний суд Київської області, , пункт 1.6.1.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Апеляційного суду Київської області в оригіналі.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

Ураховуючи викладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Білоцерківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України Київської області про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Білоцерківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України Київської області на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року залишити без руху та встановити строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Київської області ОСОБА_1