Справа № 211/5662/17
Провадження № 2/211/605/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

16 квітня 2018 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді : Ткаченко С.В.

при секретарі : Ручки М.Л.

за відсутності:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, суд , -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, вказавши, що він з 13 червня 2014 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від якого ІНФОРМАЦІЯ_1 року у них народилася донька - ОСОБА_4 та ІНФОРМАЦІЯ_2 року у них народився син - ОСОБА_5, батьківство відносно якого оспорюється ним у судовому порядку, оскільки згідно із результатами аналізу ДНК від 14.11.2016 року, ймовірність його батьківства дорівнює 0%.

Через два роки спільного життя, через подружню зраду відповідачки, він зрозумів, що вони є один одному сторонніми людьми, шлюб з відповідачкою носить формальний характер.

З січня 2016 року подружні стосунки між ними були припинені, вони мешкають окремо та спільного господарства не ведуть.

Причиною розпаду сім`ї є також втрата взаєморозуміння та довіри.

Вважає, що їх сім`я розпалася остаточно і її збереження не можливо та суперечить його інтересам, тому просить шлюб розірвати, та стягнути з відповідача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору.

Позивач ОСОБА_1 до суду не з`явився, його представник ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Судовий збір просить віднести на рахунок позивача. Також в іншій заяві зазначила , що за час строку на примирення, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не примирилися.

Відповідач ОСОБА_3 звернулася до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності, з позовом про розірвання шлюбу згодна. Зазначила, що після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище «ОСОБА_3».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 13 червня 2014 року у Довгинцівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що зроблено відповідний актовий запис № 206 (а.с.7 - копія свідоцтва про шлюб ). Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: доньку - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 8- 9 копії свідоцтв про народження дітей ).

Судом вживалися заходи щодо примирення подружжя шляхом неодноразового відкладення розгляду справи та шляхом надання сторонам строку для примирення.

Ухвалою суду від 12.03.2018 року сторонам надавався строк для примирення, терміном в 1 місяць. Однак протягом наданого судом строку примирення подружжя не відбулось, сторони наполягають на розірванні шлюбу.

Частиною 3 ст. 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно зі ст.112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Нормами ст.51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу-одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім"ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Позивач скористався цим правом та звернувся з даним позовом до суду, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони по справі не мають намір зберігати шлюб. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

В силу вимог ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Суд, вирішуючи питання про розірвання шлюбу, вважає за необхідне з'ясувати прізвище відповідача , та після розірвання шлюбу, залишивши прізвище «ОСОБА_3».

Згідно заяви від 16.04.2018 року представник позивача ОСОБА_2 не вимагає компенсації за понесені позивачем судові витрати, пов`язані із зверненням до суду.

Керуючись ст.ст. 12,13,19, 76-81, 258- 259, 264-265, 268, 354-355 ЦПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), що зареєстрований 13 червня 2014 року у Довгинцівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, під актовим записом № 206 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити відповідачу ОСОБА_3 прізвище - «ОСОБА_3».

Рішення може бути оскаржене учасниками справив апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення, з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Суддя: С. В. Ткаченко