Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що на підставі спадкування за законом, спадкоємцями майна, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 16.04.2017 року, спадкоємцями є її дочки ОСОБА_2 та ОСОБА_3, відповідачі по справі. З матеріалів спадкової справи вбачається, що відповідачі ОСОБА_2,. та ОСОБА_3, відмовилися включати до кола спадкоємців, онуку померлої - ОСОБА_1, позивача по справі, батько якої ОСОБА_5 помер 07.06.2011 року і був сином покійної ОСОБА_4. Позивач вказує, що 28.10.2017 року отримала лист № 1939 /02 -14/212/2017 з повідомленням про те, що в провадженні Узинської міської державної нотаріальної контори Київської області знаходиться спадкова справа після смерті ОСОБА_4Г, яка померла 16.04.2017 року. Також, було повідомлено позивача про пропущений нею шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач, отримавши юридичну консультацію, вирішила прийняти спадщину та одразу звернулась із заявою до Узинської міської державної нотаріальної контори Київської області про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку, після померлої 16.04.2017 року ОСОБА_4, однак, отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину після покійної баби, оскільки не проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини. Державний нотаріус ОСОБА_6, надала ОСОБА_1, місячний строк для звернення до Узинської міської державної нотаріальної контори із заявою про зупинення видачі свідоцтва та надала можливість звернутись до суду із позовом про поновлення строку для прийняття спадщини за законом за наявності поважних причин пропуску цього строку. Позивач зазначає, що в звязку з важким матеріальним та сімейним становищем, вона не звернулася в установлений законом строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини для оформлення своїх спадкових прав, а тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_2 позов не визнала.

Відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_7, згідно довіреності в справі, позов не визнали, надали відзив на позов.

Заслухавши пояснення учасників процесу, покази свідків, дослідивши матеріали справи, матеріали спадкових справ після померлого 07.06.2011р ОСОБА_5 та померлої 16.04.2017 р. ОСОБА_4, суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

В судовому засіданні встановлено, що 16.04.2017 року померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Матеріалами даної справи підтверджено, що ОСОБА_4 була матірю ОСОБА_5, який помер 07.06.2011 року.

Встановлено, що ОСОБА_5 приходиться батьком ОСОБА_1, позивача у справі (а.с. 70).

Встановленим є те, що в лютому 2012 року позивача, її брата та матір закликали до спадкування після смерті ОСОБА_5, який помер 07.06.2011 року. Позивач на той час проживала в Мартинівка Черкаської області, не подала заяву про прийняття спадщини чи про відмову від прийняття спадщини після смерті свого батька. Та встановленим є те, що спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняла його матір ОСОБА_4, шляхом подання заяви про прийняття спадщини, але за життя ОСОБА_4 не встигла оформити свої спадкові права та отримати свідоцтво про прийняття спадщини спадкодавця ОСОБА_5 Наведене підтверджено матеріалами спадкової справи №291/2011, заведеної 29.11.2011 р. після померлого 07.06.2011 року ОСОБА_5

З матеріалів спадкової справи № 212/2017, заведеної 02.10.2017 р. після померлої 16.04.2017 р. ОСОБА_4, вбачається, що до нотаріальної контори звернулися її спадкоємці за законом і за заповітом ОСОБА_2 і ОСОБА_3, відповідачі у справі, та ОСОБА_8.

Встановлено, що на заяву позивача про прийняття спадщини, - 24.11.2017 року державний нотаріус Узинської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_6 винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в звязку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.9).

Позивач в судовому засіданні, підтримуючи позов, суду пояснила, що з 2010 року по 2014 рік була зареєстрована та проживала в ІНФОРМАЦІЯ_2 та їй з запізненням сказали про раптову смерть батька ОСОБА_5, а тому позивач не була присутньою на його похованні, повернулася проживати в с. Блощинці в 2014 року. Позивач, в обґрунтування причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вказала, що є юридично не грамотною, сама навчалася в школі-інтернат, звідки втекла, не бажала вчитися, в подальшому одружилася, народила трьох дітей. На весні, 13.05.2017р. помер її старший син ОСОБА_9 в звязку з цим позивач пережила депресію, не могла нормально сприймати інформацію. На похоронах свої бабусі в квітні 2017 року позивач не була присутньою, участі у похованні не приймала.

Представник позивача суду пояснила, що позивач має поважні причини, що спричинили пропуск нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її баби, в порядку спадкової трансмісії, оскільки позивач є не лише юридично не грамотна, а й, взагалі, не дуже добре сприймає інформацію, не розуміє своїх прав, як спадкоємця. Крім того, позивач перенесла тяжку втрату, в травні 2017 року похоронила сина та займалася вихованням і утриманням ще двох малолітніх синів ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 та Максима ІНФОРМАЦІЯ_4

Відповідачі в судовому засіданні, заперечуючи позов, суду пояснили, що позивач не має права на спадкування після смерті ОСОБА_4, оскільки не спілкувалася зі своєю бабою, не цікавилася її життям, здоровям, не доглядала, не допомагала. Позивач не була на похоронах ні свого батька, ні своєї баби. Відповідачі несли всі витрати по похованню брата відповідачів ОСОБА_5 і їх матері ОСОБА_4

Представник відповідача ОСОБА_3 повідомила, що відсутні будь-які належні та безперечні докази наявних поважних причин у позивача не звернутися протягом 6-ти місяців з дня смерті ОСОБА_4 до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_11, яка приходиться позивачу мамою, суду показала, що була присутньою на похоронах свого чоловіка ОСОБА_5 в червні 2011 року, але родина чоловіка дала зрозуміти, що її присутність не бажана. Свідок не приймала спадщину після смерті ОСОБА_5, а донька ОСОБА_1 не приїхала на похорони батька, бо була вагітна і проживала віддалено, на Черкащині. Свідок підтвердила, що її донька в дитинстві не справлялася з навчальною програмою в середній школі і вчителі порадили віддати ОСОБА_1 в інтернат. Донька вийшла заміж і переїхала жити в інше село. Потім ОСОБА_1 займалася вихованням трьох дітей, один з яких був інвалідом. Через місяць після смерті спадкодавця ОСОБА_4, помер син позивача ОСОБА_9. Свідок ОСОБА_12, який приходиться дідом позивачу, суду показав, що ОСОБА_5 зловживав спиртним, його родина образилася, що свідок і ОСОБА_11 не допомогли в похованні ОСОБА_5 Позивач на час смерті ОСОБА_5, була вагітна і проживала в іншій місцевості, а тому не приїхала на похорони батька.

Свідок ОСОБА_8, який приходиться сином відповідача ОСОБА_3, суду показав, що позивач не родалася з спадкодавцем ОСОБА_4, не була на похоронах ні свого батька, ні баби. Свідок ОСОБА_13, який приходиться чоловіком відповідача ОСОБА_2, суду показав, що позивач та її родина не приймали участі в похованні ОСОБА_5 та ОСОБА_4 Мати позивача в день похорон ОСОБА_5 дала 100 грн. Свідок ОСОБА_14 суду показав, що з 2009 року є членом сімї ОСОБА_3, позивача ОСОБА_1 вперше бачить. Свідок підтвердив, що позивач не приймала жодної участі в похованні свого батька та своєї баби.

При вирішенні даного спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ст.1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

За ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як розяснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму ВССУ, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 розяснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже, судом встановлено, що позивач не звернулася в шестимісячний строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, оскільки перебувала в пригніченому стані, 13.05.2017 р. вона похоронила свого десятирічного сина. Також, відсутні докази вчинення нотаріусом дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини після померлої ОСОБА_4 Матеріали справи (а.с.8) містять лист державного нотаріуса з повідомленням того, що свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлої ОСОБА_4 буле видано відповідачам. І даний лист було направлено нотаріусом позивачу 25.10.2017 року, тобто вже після спливу шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд приймає до уваги покази свідків з приводу того, що позивач в силу своїх психологічних індивідуальних якостей не могла вірно сприймати ситуацію, знати та повно розуміти свої права щодо спадкування.

Таким чином, даючи оцінку зібраним доказам по справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення та позивачу слід надати додатковий строк у 2 місяці, після набрання рішенням законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 1217, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України , ст.ст. 10, 19, 130, 258, 263, 264, 354 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили, - для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла 16.04.2017 року.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 03.04.2018 року.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

Суддя ОСОБА_15