Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/513/18

Провадження № 2/126/541/2018

"05" квітня 2018 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Губко В. І.

секретар Бурлака А. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Осіївської сільської ради Бершадського району Вінницької області про встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Могильне Гайворонського району Кіровоградської області померла мати ОСОБА_1 - ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1, виданого ІНФОРМАЦІЯ_1 Могильненською сільською радою Гайворонського району Кіровоградської області. Після її смерті відкрилась спадщина на належне її майно.

ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем на майно померлої як її син, що підтверджено довідкою Осіївської сільської ради.

ОСОБА_2 померла у віці 83 роки. В силу свого віку, вона не могла самостійно проживати, вести господарство та доглядати за собою. Тому, після того, як стан здоров'я ОСОБА_2 погіршився, сім'я її сина забрала її до себе в Гайворонський район Кіровоградської області, де вони тривалий час проживали однією сім'єю. Син доглядав її, а після смерті поніс усі витрати по похованню та поминанню.

Протягом визначеного законом шестимісячного строку, ОСОБА_1 не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважав, що фактично прийняв спадщину. Однак, вирішивши юридично оформити спадщину, від нотаріуса дізнався, що так як ОСОБА_2 була зареєстрована в с. Осіївка Бершадського району Вінницької області, то відсутні підстави вважати, що він фактично прийняв спадщину. Враховуючи зазначене, виявилось, що спадкоємець пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, тому, отримати свідоцтво про право на спадщину неможливо.

Причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивачем після смерті його матері є те, що вона проживала разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, тому він вважав, що фактично прийняв спадщину.

У своєму роз'ясненні №16/02-31 від 06.02.2018 року нотаріус зазначив, що з метою прийняття спадщини позивачу необхідно звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Крім того, під час вивчення нотаріусом документів, було виявлено, що у свідоцтві про народження ОСОБА_1, прізвище його матері вказано як «ОСОБА_2», а в свідоцтві про смерть останньої, вона вказана як «ОСОБА_2». Розбіжності у написанні прізвища були допущені при переоформленні паспортів, після здобуття незалежності Україною у 90-х роках.

Враховуючи вищенаведене ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до до Осіївської сільської ради Бершадського району Вінницької області, в якому просить Встановити факт, що ОСОБА_1, 1956 року народження є сином ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1. Постановити рішення, яким визначити ОСОБА_1, 1956 року народження, додатковий достатній строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач, ОСОБА_1, до початку розгляду справи по суті, надав на адресу суду заяву про підтримання заявлених вимог та розгляд справи без його участі.

Представник Осіївської сільської ради надав до суду заяву про визнання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що дана заява надійшла до суду 23.02.2018 року, ухвалою суду від 26.02.2018 року провадження у справі відкрито та призначено до розгляду на 05.04.2018 року.

Згідно ст. 315 ч.1 п.1 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ст. ст. 293, 315 ЦПК України та роз'яснень п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", із змінами та доповненнями, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

З наданих суду матеріалів вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Могильне Гайворонського району Кіровоградської області померла мати ОСОБА_1 - ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1, виданого ІНФОРМАЦІЯ_1 Могильненською сільською радою Гайворонського району Кіровоградської області.

У свідоцтві про народження ОСОБА_1, прізвище його матері вказано як «ОСОБА_2», а в свідоцтві про смерть останньої, вона вказана як «ОСОБА_2». Вищевказане підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 та копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3.

Відповідно до довідки Осіївської сільської ради №187 ОСОБА_2 1929 р.н. є рідною матір'ю ОСОБА_1.

Відповідно до довідки Осіївської сільської ради №174 від 07.02.2018 року позивач є спадкоємцем до майна померлої ОСОБА_2 як її син.

Протягом визначеного законом шестимісячного строку, ОСОБА_1 не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважав, що фактично прийняв спадщину. Однак, вирішивши юридично оформити спадщину, від нотаріуса дізнався, що так як ОСОБА_2 була зареєстрована в с. Осіївка Бершадського району Вінницької області, то відсутні підстави вважати, що він фактично прийняв спадщину. Враховуючи зазначене, виявилось, що спадкоємець пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В п. 24 Постанови №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України висловив наступну правову позицію, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета доказування, вони логічно пов'язані з тими обставинами, які підтверджують факт того, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір'ю ОСОБА_1 та позивачем з поважних причин пропущено строк прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 315 ч.1 п.1, 316, 318, 319 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 є сином ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визначити ОСОБА_1, 1956 року народження, додатковий трьохмісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

Роз'яснити сторонам, що відповідно до п. 15.5 перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В. І. Губко