Справа № 308/8001/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

20 квітня 2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Придачук О.А.

за участю секретаря Бомбушкар В.П.

представника позивача адвоката ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів та стягнення пені з урахуванням інфляції за несвоєчасну сплату аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.09.2010 року шлюб між нею та ОСОБА_3 розірвано та стягнуто з ОСОБА_3 аліменти на її користь на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в твердій грошовій сумі в розмірі 600 грн. щомісячно, починаючи з 26.08.2010 року, і до досягнення нею повноліття. Не дивлячись на їхні домовленості щодо добровільної сплати аліментів відповідач тривалий час ухилявся від виконання свого обов»язку щодо надання допомоги в утриманні дитини, що змусило позивачку звернутися до Ужгородського РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області із заявою про відкриття виконавчого провадження на підставі виконавчого листа № 2п-8046/10. 04.01.2017 року головним державним виконавцем Ужгородського РВ ДВМ ГТУЮ в Закарпатській області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. Враховуючи економічні зміни, незворотні процеси інфляції, що спостерігаються у постійному підвищенні прожиткового мінімуму, реальний розмір аліментів, які позивач отримує від відповідача на даний час значно зменшився, що ставить позивачку у скрутне матеріальне становище. Позивач вказує, що вона працює на посаді лікаря-інфекціоніста в КЗ «Ужгородська районна лікарня», отримує невелику заробітну плату, яка на сьогоднішній день є єдиним джерелом утримання як її так і доньки ОСОБА_4. При цьому їхня донька відвідує навчання в Ужгородській дитячій школі мистецтв на музичному відділенні (клас фортепіано), бере додаткові приватні уроки іноземної (англійської ) мови, що потребує витрат, зокрема на придбання обладнання, оплати уроків. Також, виключно позивач та члени її родини забезпечують літнє і зимове оздоровлення дитини, дозвілля, яке полягає у відвідуванні кіно, театру, а також інших заходів. Відповідач належним чином не виконує своїх батьківських обов»язків, і станом на 01.07.2017 року заборгованість ОСОБА_3 за аліментами складає 25529,03 грн. Враховуючи наявність значного розміру заборгованості по аліментам позиваач зазначає, що вона має право на стягнення неустойки (пені) з відповідача, як це передбачено ч.1 ст. 196 СК України, а також на індексацію аліментів у відповідності з положеннями ч.2 ст. 184 СК України. При цьому у зв»язку з з тим, що рівень життя з кожним днем росте, а у зв»язку з невиплатою відповідачем аліментів на утримання доньки за весь час з моменту призначення, наявністю значної заборгованості по їх сплаті, матеріальне становище позивачки значно погіршилось, їй дуже скрутно самостійно утримати та забезпечувати належний матеріальний стан сім»ї. А тому просить змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на її користь на утримання малолітньої доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що стягуються на підставі рішення Ужгородського міськрайонного суду від Закарпатської області від 15.09.2010 року по цивільній справі № 2п-8046/10 у твердій грошовій сумі з 600 грн. на 2000 грн. щомісячно, починаючи з дня подання позовної заяви і до досягнення дитиною повноліття, стягнути з відповідача на її користь пеню з врахуванням індексації за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 станом на 24.07.2017 року у розмірі 17795,49 грн., а також судовий збір в розмірі 640,00 грн.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, надала пояснення аналогічні наведеним у позові. Просила суд позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі, а тому суд вважає, що у відповідності до ч.1 ст. 280 ЦПК України, справу слід вирішити на підставі наявних у ній доказів та постановити заочне рішення.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.09.2010 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвано, дитину залишено проживати з матір»ю ОСОБА_2, із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у твердій грошовій сумі у розмірі 600 грн. щомісячно, починаючи з 26.08.2010 року і до досягнення нею повноліття.

Як вбачається з наявного в матеріалах справи розрахунку заборгованості по аліментам, зробленого державним виконавцем Ужгородського РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області, станом на 01.07.2017 року заборгованість ОСОБА_3 по аліментам згідно виконавчого листа № 2п-8046/10 становить 25529,03 грн.

Статтею 180 СК України встановлено обов"язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ч.1 ст. 196 цього Кодексу, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

З урахуванням правової природи пені, як дієвого стимулу належного виконання обовязку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

Верховний суд України у правовій позиції по справі №6-300цс16 від 16 березня 2016 року зазначив, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Суд бере до уваги розрахунок неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів долучений до позовної заяви в розмірі 7908,00 грн., як такий, що здійснений у відповідності до вимог законодавства.

Як вбачається зі змісту рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.09.2010 року, відповідач був присутній під час розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до нього про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, позовні вимоги визнав, однак просив стягувати з нього аліменти в сумі 500 грн. Тобто, відповідачу було відомо про наявність судового рішення про стягнення з нього аліментів та відповідно про наявність обов»язку сплачувати аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1

Однак, за твердженням позивача, яке не спростоване відповідачем, ОСОБА_3, незважаючи на наявність домовленості про добровільну сплату аліментів, такі не сплачував.

Відповідно до вимог ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов»язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов"язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Виходячи з наведеного, законодавець не ставить обов»язок по сплаті аліментів, у разі обізнаності платника аліментів про їх стягнення, в залежність від стягнення таких за виконавчим листом шляхом відрахування із заробітної плати чи іншого доходу, оскільки судові рішення, що набрали законної сили, підлягають обов»язковому виконанню.

Пунктом 12 розділу Х Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2832/5 встановлено, що виконавець у разі надходження виконавчого документа про стягнення аліментів у день відкриття виконавчого провадження повинен підрахувати розмір заборгованості зі сплати аліментів та разом з постановою про відкриття виконавчого провадження повідомити про нього стягувача і боржника. Розрахунок заборгованості має бути помісячним і містити суму заробітної плати та інших доходів боржника, що залишилася після утримання податків, відсоток або частку заробітку (доходу), визначений виконавчим документом, загальну суму заборгованості. Визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленомустаттею 195 Сімейного кодексу України. Стягнення аліментів за виконавчими листами за минулий час провадиться в межах трирічного строку, що передував пред'явленню виконавчого листа до виконання (п. 15 Інструкції).

Як вбачається з розрахунку заборгованості по аліментам, проведеного державним виконавцем, такий проведено з грудня 2013 року, та позивачем в рахунок сплати аліментів не зроблено жодного платежу.

А тому, суд приходить до переконання, що вимога позивача про стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини є обґрунтованою і підлягає до задоволення.

Частиною другою статті 184 Сімейного кодексу України передбачено, що розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.

Відповідно до ст.ст.1,3 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» ) індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг; індекс споживчих цін - показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання; поріг індексації - величина індексу споживчих цін, яка надає підстави для проведення індексації грошових доходів населення.

Індекс споживчих цін обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним,публікується в офіційних періодичних виданнях.

Статтею 4 Закону визначено підстави для проведення індексації. Зокрема зазначено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсотка. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону. Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті. Підвищення грошових доходів населення у зв'язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін. У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв'язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, підставою для проведення індексації є перевищення величини індексу споживчих цін порогу індексації в розмірі 101 відсотка.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 9887,49 грн. індексації аліментів, визначених в твердій грошовій сумі.

Відповідно до ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи зміст зазначеної норми закону, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним.

Згідно ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Суд встановив, що з часу присудження аліментів, які були визначені в розмірі 600 грн., пройшов значний проміжок часу, і через значні інфляційні процеси в Україні значно підвищилася вартість життя.

У зв'язку з чим, вищевказаний розмір аліментів на утримання дитини не може забезпечити належний рівень матеріального утримання дитини, оскільки даний розмір є навіть меншим за мінімально визначений розмір аліментів, які у відповідності до вимог закону підлягають стягненню на утримання неповнолітньої дитини.

А тому, суд приходить до переконання, що слід збільшити розмір аліментів, що стягуються із ОСОБА_3 на підставі рішення Ужгородського міськрайонного суду від 15.09.2010 та стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі 1500 грн. щомісячно.

Згідно з п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 15 травня 2006 року №3 „Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", у випадку зміни розміру аліментів у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір в розмірі 640 грн., а також на користь держави судовий збір в розмірі 640,00 грн.

Керуючись ст. ст. 10, 12,13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 280-282, 284, 289, 352, 354, 355, 430 ЦПК України, ст. ст. 180-182, 184 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Збільшити розмір аліментів, що стягуються із ОСОБА_3 на підставі рішення Ужгородського міськрайонного суду від 15.09.2010 по справі № 2п-8046/10, та стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, податковий номер НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, податковий номер НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, на утримання малолітньої ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі 1500 грн. щомісячно, починаючи з дня набрання цим рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, податковий номер НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, податковий номер НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 пеню за прострочення сплати аліментів з врахуванням індексації, на утримання малолітньої ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, станом на 24.07.2017 року у розмірі 17795,49 (сімнадцять тисяч сімсот дев»яносто п»ять грн.. 49 коп.).

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір в розмірі 640,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в розмірі 640,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5