Справа № 127/230/18
Провадження № 2/127/64/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(З А О Ч Н Е)

19 квітня 2018 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Воробйова В. В.,

при секретарі Середа Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ОСОБА_3 ОСОБА_4, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Вінницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, ОСОБА_5 про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 ОСОБА_4 про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини, мотивуючи тим, що 28.01.2015 року сторони зареєстрували шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис №152. Сімейне життя з відповідачем не склалося, проте шлюб розірвано не було. Майже відразу після одруження відповідач зник та на телефонні дзвінки не відповідав.

Позивач зазначає, що 22 грудня 2016 року вона народила дитину сина ОСОБА_6 від іншого чоловіка ОСОБА_5. Оскільки шлюб між позивачем та відповідачем на той час був не розірваний, при реєстрації народження сина у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Вінницької області батьком дитини був записаний відповідач ОСОБА_3 ОСОБА_4, актовий запис № 1941 від 01.06.2017 року.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 03.04.2017 року шлюб між сторонами було розірвано.

Оскільки місце перебування відповідача не відоме, на телефонні дзвінки він не відповідає, що виключає можливість звернення зі спільною заявою про невизнання його батьком до Вінницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Вінницької області, відповідно до ч. 3 ст. 122 СК України.

На підставі вищенаведеного позивач звернулась до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Позивач та її представник в судове засідання не з'явились, але представник позивача подала до суду заяву, в якій просила провести розгляд справи за відсутності представника позивача, підтримала позовні вимоги в повному обсязі та, в разі неявки відповідача, не заперечила проти ухвалення заочного рішення. Судові витрати просила залишити за позивачем.

Представник третьої особи Вінницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області в судове засідання не зявився, проте подав до суду заяву в якій просив справу розглянути без його участі, при ухваленні судового рішення покладався на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_5 в судове засідання не зявився, проте в матеріалах справи міститься нотаріально посвідчена заява від його імені, в якій зазначено, що він з березня 2015 року по теперішній час він проживає разом та веде спільне господарство із позивачем ОСОБА_2, без реєстрації шлюбу, під час якого у них народилась дитина син ОСОБА_6, батьком якого є він. (а.с. 29).

Відповідач в судове засідання не зявився, хоча про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв та заперечень від відповідача до суду не надходило.

Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 28.01.2015 року сторони зареєстрували шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис №152. Сімейне життя з відповідачем не склалося, проте шлюб розірвано не було.

22 грудня 2016 року народила дитину сина ОСОБА_6 та оскільки шлюб між позивачем та відповідачем на той час не був розірваний, при реєстрації народження сина у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Вінницької області батьком дитини був записаний відповідач ОСОБА_3 ОСОБА_4, актовий запис № 1941 від 01.06.2017 року (а.с. 7).

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 03.04.2017 року шлюб між сторонами було розірвано (а.с. 6).

Третя особа ОСОБА_5 подав нотаріально посвідчену заяву про своє батьківство відносно дитини - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 29).

Статтею 121 СК України, визначено, що права та обов'язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров'я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Згідно із ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

При цьому, відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ «Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Пунктом 2.16.2. Розділом ІІ «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, зазначено, що за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду.

Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також враховуючи визнання свого батьківства відносно дитини іншою особою - ОСОБА_5, суд вважає, що позов обґрунтований та повністю підтверджений матеріалами справи.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрат слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 121, 122, 125, 138 СК України, ст.ст. 10 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 280-282, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ОСОБА_4, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Вінницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, ОСОБА_5 про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини ? задовольнити.

Виключити з актового запису № 1941 від 01 червня 2017 року про народження дитини - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, вчиненого Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, відомості як про батька дитини відносно ОСОБА_3 ОСОБА_4.

Судові витрати залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідачем може бути подана заява про перегляд заочного рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Повний текст рішення суду складений 19.04.2018 року.

Суддя: