Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/378/17
УХВАЛА

Іменем України

03.05.2018 рокум. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого - судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Долинській заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з цією заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що 10 листопада 2017 року судом ухвалено заочне рішення, а тому порушено його права.

Неявка у судове засідання викликана тим, що не отримував судової повістки, газету з розміщеним оголошенням про виклик до суду не виписує, заочне рішення суду не отримував.

Також ОСОБА_1 зазначає, що договір купівлі-продажу № 06/08/15-2 від 6 серпня 2015 року не укладав, його не підписував, а також не підписував специфікацію № 1 до цього правочину.

У судове засідання ОСОБА_1 не з'явився, надіславши до суду заяву про відкладення розгляду справи, оскільки його представник перебуває у відпустці за межами області.

Представник фізичної особи - підприємця ОСОБА_2, ОСОБА_3 надіслала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, а також про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Наведені ОСОБА_1 обставини неявки в судове засідання суд уважає такими, що не мають ознак поважних, а тому вважає розглянути справу за його відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи та підстави заяви про скасування заочного рішення, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом установлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 10 листопада 2017 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 заборгованість за договором купівлі-продажу № 06/08/15-2 від 6 серпня 2015 року у розмірі 67812,46 грн; а також 678,13 грн понесених та документально підтверджених судових витрат (а. с. 53-54).

Проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 224 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII). Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, для ухвалення судом заочного рішення необхідно такі умови: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи. Лише за наявності всіх п'яти умов суд може провести заочний розгляд справи.

За змістом ч. 5 ст. 74 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Отже, судові повістки надсилаються фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

З матеріалів справи видно, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 23).

Про адресу місця проживання ОСОБА_1 за вищезазначеною адресою зазначено позивачем у поданому позові.

Саме на адресу місця реєстрації ОСОБА_1 судом надсилались судові повістки у цій справі, що були повернені на адресу суду з відміткою організації поштового зв'язку про їх повернення у зв'язку із закінченням строку зберігання. Тобто можливо вважати, що адресат ухилявся від отримання в організації поштового зв'язку судових повісток.

Окрім цього, судом було розміщено оголошення про виклик відповідача у газеті «Народне Слово» (№ 34 від 24 серпня 2017 року).

Отже, ОСОБА_1 повідомлявся про місце та час розгляду справи згідно з вимогами Закону, а саме згідно з положеннями ст. 74 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII), тобто належним чином.

Частиною 2 ст. 77 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

У цій справі відповідач ОСОБА_1 не з'явився у судове засідання та не повідомив про причину неявки, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав.

Фізична особа - підприємець ОСОБА_2 у судовому засіданні не заперечував проти заочного розгляду справи.

Таким чином, суд установив у сукупності всі підстави для можливості проведення заочного розгляду цивільної справи та постановлення у справі заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Отже, суд не має підстав для відкладення розгляду цивільної справи у разі неявки в судове засідання відповідача повідомленого належним чином про час та місце розгляду справи, який не повідомив про причину неявки або коли причини неявки судом визнано неповажними. Вказане узгоджується з ч. 1 ст. 224 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII).

Згідно з ч. 4 ст. 169 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Аналізуючи зміст п. 2 ч. 1 та ч. 4 ст. 169 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) слід дійти висновку, що у разі повторної неявки відповідача оповіщеного у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) незалежно від поважності причин неявки відповідача.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України (у редакції до внесення змін Законом України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII) заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З надісланої ОСОБА_1 заяви про перегляд заочного рішення, а також доданих до неї матеріалів не вбачається будь-яких даних та доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, доказів неявки у судове засідання з поважних причин не надано, а відтак відсутні умови, що дають суду підстави скасувати заочне рішення.

Доводи відповідача у заяві про перегляд заочного рішення можуть бути предметом дослідження суду в іншій справі.

З матеріалів цивільної справи видно, що копію заочного рішення суду ОСОБА_1 отримав 29 березня 2018 року, а тому строк звернення із заявою про перегляд заочного рішення не пропущений.

Відповідно до вищезазначеного, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення є необґрунтованою та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 286-289 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

Роз'яснити ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. М. Баранський