Справа № 135/1442/17
Провадження № 2/135/56/18
19.03.2018 року Ладижинський міський суд Вінницької області
в складі: головуючого судді Корнієнка О.М.,
з участю секретаря судових засідань Паладій В.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ладижин Вінницької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, Ладижинська міська рада Вінницької області про визнання осіб такими що втратили право користування житловим приміщенням,
ОСОБА_2 звернулася в суд із позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, Ладижинська міська рада Вінницької області про визнання осіб такими що втратили право користування житловим приміщенням. В позовній заяві зазначила, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_5; ОСОБА_2; неповнолітня дитина ОСОБА_6; ОСОБА_3 та неповнолітня дитина ОСОБА_7. Вона з ОСОБА_5 є подружжям, ОСОБА_3 їх дочка, неповнолітні діти ОСОБА_6 та ОСОБА_4 діти ОСОБА_3 Над неповнолітньою ОСОБА_6 вона встановила опікунство.
Квартира в якій вона проживає не приватизована. Більше ніж шість місяців ОСОБА_3 та її неповнолітня дитина ОСОБА_4 не проживають в квартирі АДРЕСА_1. Де саме вони проживають їй не відомо, так як вони з ОСОБА_3 не спілкуються. Будь-яких перешкод чи насильницьких дій щодо перешкоджання ОСОБА_3 в проживанні в даній квартирі ними не чиниться. Особистий рахунок по сплаті за житлово-комунальні послуги відкрито на ім'я її чоловіка ОСОБА_5. Вона разом з чоловіком сплачують за комунальні послуги із розрахунку за кожну із зареєстрованих в квартирі осіб. Тому, вона звернулася в суд та просила визнати ОСОБА_3 та неповнолітнього ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
Позивач в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву згідно якої просила справу розглянути в її відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує .
Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали. Відповідачі викликалися за адресою їх місця реєстрації.
Третя особа ОСОБА_5 та законний представник третьої особи ОСОБА_6 в судове засідання не зявилися, однак подали до суду заяви, в яких позовні вимоги позивача підтримують.
Представник третьої особи Ладижинської міської ради, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився. Заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наведене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Згідно з ст. 9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного ним приміщення або обмежений у праві користуватись жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян.
Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його родини за ними зберігається житлове приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутніми з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовженим наймачем, а в разі спору судом.
Частиною 1 статті 64 ЖК України визначено, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору.
До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї (ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК України).
Відповідно до ч.4 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров'я, в якому вона проживає.
Згідно роз'яснення Пленуму Верховного Суду України в п. 10 постанови № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 Житлового Кодексу України) необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Судом встановлено, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_5; ОСОБА_2; неповнолітня дитина ОСОБА_6; ОСОБА_3 та неповнолітня дитина ОСОБА_7, що підтверджується наданою виконавчим комітетом Ладижинської міської ради Вінницької області на запит адвоката довідкою №2-20-9827 від 30.11.2017 року.
З копії ордеру №1995 виданого виконавчим комітетом Ладижинської міської ради народних депутатів 03.11.1992 року вбачається, що ОСОБА_5, для сім`ї із чотирьох чоловік, надано квартиру АДРЕСА_1.
З копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_5 та ОСОБА_8 уклали шлюб 23.09.1979 року. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище «ОСОБА_2».
З копії рішення Ладижинського міського суду Вінницької області від 24.05.2012 року вбачається, що ОСОБА_2 призначено опікуном над ОСОБА_6.
З акту обстеження житлового приміщення КП «Ладжитлосервіс» у складі комісії вбачається, що 20.11.2017 року було проведено обстеження житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2. Даним актом обстеження встановлено, що зі слів сусідки ОСОБА_9, яка проживає в кв. 19 цього ж будинку та сусіда ОСОБА_10, який проживає в кв. 16 вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в АДРЕСА_1 не проживають.
Також, з письмових пояснень ОСОБА_5 та законного представника ОСОБА_6 - ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_3 та її неповнолітня дитина ОСОБА_4 не проживають в квартирі АДРЕСА_1 більше ніж шість місяців. ОСОБА_3 не приймає участі в утриманні житла, не виконує обов'язків квартнаймача.
За змістом ст. 16 ЦК України особа, яка вважає, що її право порушене, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, який, як правило, визначається спеціальним законом (Цивільний Кодекс чи інший акт цивільного законодавства), що регламентує конкретні цивільні правовідносини.
Тому суд вважає, що ОСОБА_2, як користувача майна, має право вимагати усунення перешкод у здійснення нею права користування майном шляхом визнання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
Такий висновок суду повністю узгоджується із правовою позицією, викладеною Верховним Судом України в постанові від 16.01.2012 року по справі № 6-57цс11.
Відповідно до вказаного рішення Верховного Суду України, зазначено, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред'явивши разом з тим одну із таких вимог: 1) про позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою.
Таким чином вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (ст. ст. 71, 72, 116, 156 ЖК України; ст. 405 ЦК України).
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 була членом сім'ї наймача житлового приміщення - квартири АДРЕСА_1 Однак вона втратила право користування цим житлом, так як була відсутня понад шість місяців.
Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 будучи зареєстрованими в належній позивачу квартирі, тривалий час не проживають в ній, а тому обмежують право позивача на користування даною квартирою. При цьому судом не встановлено жодних поважних причин, які б перешкоджали ОСОБА_3 користуватись квартирою.
Виходячи із наведеного, суд вважає, що позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні і підлягають задоволенню.
Оскільки рішення ухвалено на користь позивача, то судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються на відповідача.
На підставі викладеного та керуючись України, ст.ст. 16, ст. 319, 321, 391 ЦК України, ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст.ст. 12, 81, 89, 280-282 ЦПК суд, -
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений нею судовий збір у розмірі 640 грн..
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданною протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Вінницької області.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Суддя: