Справа № 523/3694/18
Провадження №4-с/523/66/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" березня 2018 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Виноградова Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла від ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 - ОСОБА_1 заява про зняття арешту з майна.

Вивчивши матеріали справи, суддя вважає, що дану заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.1,2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, повязані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні. Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Відповідно до п.5 вказаної постанови, у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК.

Згідно п.5 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року Про судову практику в справах про зняття арешту з майна, визначено, що у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, а якщо такі дії вчинялися при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальному провадженні, то відповідна скарга підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства відповідно до вимог статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження. У звязку із цим боржник (учасник кримінального провадження, на майно якого накладено арешт) не може предявляти такий позов, оскільки у судовому процесі він є відповідачем та законом для нього встановлений інший порядок вирішення питання.

Суд звертає увагу заявника на те, що ним не було надано доказів в підтвердження викладеного; в заяві не зазначено особу, яка є відповідачем по справі/заінтересованою особою чи до кого висунуто вимоги. Крім того, ОСОБА_1 не надано доказів представлення інтересів ОСОБА_2.

Положення ч.ч. 2,3 ст. 185 ЦПК України, передбачають, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 про зняття арешту з майна залишити без руху .

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не перевищує 10-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Якщо заявник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк не виконає зазначені вимоги, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: