Провадження № 2-з/760/65/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

у складі: головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.

за участю позивача- Орішак З.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

14.08.2017 ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих відповідно до ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 02.03.2016.

Свої вимоги мотивує тим, що 02.03.2016 ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва в порядку забезпечення позову було накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 який належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 07.02.2009, який посвідчений державним нотаріусом Другої Київської нотаріальної контори Ткач О.А. розташований на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 загальною площею 0,25 га для будівництва і обслуговування житлового будинку та домоволодіння загальною площею 76,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2

Заявник зазначає, що рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 19.05.2016 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 були задоволені частково.

З метою примусового виконання вищезазначеного рішення ОСОБА_1 було отримано виконавчий лист та звернуто його до Солом'янського районного ВДВС м. Києва. Вказує, що за її заявою відкрито виконавче провадження та постановою від 26.06.2017 державним виконавцем було винесено постанову про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу.

Однак, зазначає, що у зв'язку з накладенням арешту на майно, ОСОБА_1 не може реалізувати своє право на переоформлення майна.

Враховуючи вищенаведене заявник просила суд задовольнити заяву у повному обсязі.

ОСОБА_1 в судовому засіданні подану заяву підтримала та просила її задовольнити.

ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена. До суду 26.09.2017 останньою було подано заяву в якій просить розгляд справи проводити без її участі та не заперечує проти задоволення позову.

Вислухавши пояснення заявника, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в провадженні Солом'янського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

В якості забезпечення позову по даній справі, ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 02.03.2016 було накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 який належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 07.02.2009, який посвідчений державним нотаріусом Другої Київської нотаріальної контори Ткач О.А. та зоборонено будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо домоволодіння житловим будинком №35 по вулиці Будьонного в селі Слобода, Кагарлицького району, Київської області.

Встановлено, що рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 19.05.2016 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 були задоволені частково.

З метою примусового виконання вищезазначеного рішення ОСОБА_1 було отримано виконавчий лист та звернуто його до Солом'янського районного ВДВС м. Києва.

26.06.2017 державним виконавцем було винесено постанову про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що на майно, яке передано ОСОБА_1 накладено арешт ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 02.03.2016, суд вважає за можливе задовольнити заяву ОСОБА_1 та скасувати вжиті заходи забезпечення позову в цій частині.

Разом з тим, підстав для скасування арешту щодо земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 загальною площею 0,25 га для будівництва і обслуговування житлового будинку та домоволодіння загальною площею 76,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2, суд не знаходить, оскільки такі заходи забезпечення не вживалися судом згідно ухвали суду від 02.03.2016.

Таким чином, подана заява підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного та керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», ст. 158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - задовольнити частково.

Скасувати заходи забезпечення позову вжиті відповідно до ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 02.03.2016 в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Зняти арешт з житлового будинку АДРЕСА_1 який належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 07.02.2009, який посвідчений державним нотаріусом Другої Київської нотаріальної контори Ткач О.А.

Зняти заборону будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо домоволодіння житловим будинком №35 по вулиці Будьонного в селі Слобода, Кагарлицького району, Київської області.

В іншій частині поданої заяви відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безспосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: