ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 636/542/18
Провадження № 2/636/717/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2018 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого судді - Гуменного З.І.,

за участю секретаря судового засідання - Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві справу за позовом ОСОБА_1 до Великобабчанської сільської ради Чугуївського району Харківської області, треті особи: Чугуївська державна нотаріальна контора в Харківській області, Міжрайонне управління в Чугуївському районі та м. Чугуєві Головного управління Держгеокадастру в Харківській області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Великобабчанської сільської ради Чугуївського району Харківської області, в якому просить поновити термін на прийняття спадщини від померлого батька ОСОБА_2, визнавши причини його пропуску поважними; визнати за нею право приватної власності на земельну ділянку загальною площею 6,8947 га, право власності на яку посвідчене Державним актом на право власності на землю НОМЕР_1, виданим на підставі розпорядження Чугуївської районної державної адміністрації від 11.05.2004 року № 205, кадастровий номер № НОМЕР_2 (площа 6,8947 га), та яка залишилась їй у спадщину від померлого батька ОСОБА_2, у порядку спадкування за законом, як за спадкоємцем першої черги.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її батько - ОСОБА_2, після смерті якого інших спадкоємців, крім неї, не має. У спадщину від її померлого батька залишилась земельна ділянка загальною площею 6,8947 га, кадастровий номер НОМЕР_2, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходилася у приватній власності померлого на підставі Державного акту, але оригінал державного акту втрачений. Позивач зазначає, що вона постійно здійснювала догляд за своїм батьком, провела його поховання; доглядала за станом житлового будинку, підтримувала його та прилеглу територію у належному стані; в інтересах батька розпоряджалася належним йому майном, у тому числі, спірною земельною ділянкою. 05.10.2017 року позивач звернулася до Чугуївської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, але отримала відмову у вчиненні даної нотаріальної дії з причини пропуску строку для прийняття спадщини. ОСОБА_1 в обґрунтування поважності причини пропуску терміну на прийняття спадщини від батька вказує, що вона постійно проживає у місті Дніпро, після поховання батька майже не бувала у с. Велика Бабка Чугуївського району Харківської області через поганий стан здоров'я. Тому з причини погіршення здоров'я і необхідності постійного лікування позивач не мала можливості своєчасно займатись питанням спадщини. Таким чином, на думку позивача, склалася ситуація, коли вона фактично має право на спадщину, але не має можливості заявити про своє право та у належному вигляді оформити його, тому просить суд визнати за нею право власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом після померлого батька.

Сторони в судове засідання не з'явились. Від представника позивача надійшла заява про підтримання позовних вимог та розгляд справи без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, просить суд розглядати справу за їх відсутності у відповідності з чинним законодавством, про що надав відповідну заяву.

Перевіривши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року у с. Велика Бабка Чугуївського району Харківської області помер ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 виданим Великобабчанською сільською радою Чугуївського району Харківської області ІНФОРМАЦІЯ_1 року (а.с. 8).

Позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 як донька, оскільки інших дітей у нього не було. Факт родинних відносин між померлим та позивачем підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4, виданим 15.05.1962 року Великобабчанською сільською радою (а.с. 6). Зміна прізвища «ОСОБА_2» на «ОСОБА_2» підтверджується Свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_5, виданим 01.07.1967 року Будинком щастя Ленінського району м. Дніпропетровська (а.с. 7).

На момент смерті ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1, виданого за розпорядження Чугуївської районної державної адміністрації № 205 від 11.05.2004 року, належала земельна ділянка площею 6,8947, кадастровий номер НОМЕР_2, розташована на території Великобабчанської сільської ради Чугуївського району Харківської області (а.с. 19).

Згідно довідки Великобабчанської сільської ради Чугуївського району Харківської області від 21.09.2017 року за № 349, на момент смерті ОСОБА_2 був зареєстрований один у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1

05.10.2017 року Чугуївська державна нотаріальна контора своїм листом за № 5274/01-16 відмовила ОСОБА_1 у видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку із пропуском строку для прийняття спадщини - шести місяців з дня смерті спадкодавця (а.с. 10).

На підтвердження поважності пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач надала суду Довідку ДЗ «Спеціалізована багатопрофільна лікарня № 1» м. Дніпро, в якій зазначено, що ОСОБА_1 у грудні 2003 року перенесла оперативне втручання та з грудня 2003 року по січень 2007 року хвора була не мобільна (а.с. 12).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно з п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Однак, враховуючи, що позивач позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька шляхом звернення до нотаріальної контори через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на земельну ділянку, суд вважає, що вимоги позивача про визнання права власності підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Стаття 1270 ЦК України встановлює для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, позивач є спадкоємцем першої черги, а вона не може оформити спадщину через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на предмет спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, інші спадкоємці відсутні, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визнати за позивачем право власності на спадкове майно у вигляді земельної ділянки.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 10, 11, 76-80, 133, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Великобабчанської сільської ради Чугуївського району Харківської області, треті особи: Чугуївська державна нотаріальна контора в Харківській області, Міжрайонне управління в Чугуївському районі та м. Чугуєві Головного управління Держгеокадастру в Харківській області, про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати причини пропуску строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом ОСОБА_1 поважними.

Визнати за ОСОБА_1, яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 року у с. Велика Бабка, Чугуївського району, Харківської області, право власності на земельну ділянку загальною площею 6,8947 га, кадастровий номер № НОМЕР_2, розташована на території Великобабчанської сільської ради Чугуївського району Харківської області, виділена на підставі розпорядження Чугуївської районної державної адміністрації від 11.05.2004 року № 205 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року батька ОСОБА_2, яка належала померлому на підставі Державного акту на право власності на землю НОМЕР_1.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Чугуївський міський суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -