У Х В А Л А

Іменем України

30 березня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором про надання правових послуг, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання зобов'язання за договором про надання правової допомоги виконаними, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору про надання правової допомоги недійсним.

Позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частину АДРЕСА_1, посилаючись на те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити або навіть унеможливити виконання рішення суду по справі

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно зі ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. У відповідності до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно.

У відповідності до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Разом з цим, суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 149 ч. 2 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зі змісту п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Вбачається, що позивач ставить вимогами позову стягнення грошових коштів за договором про надання правових послуг в розмірі 65 000 грн., при цьому просить накласти арешт на 1/2 частину квартири, що суд вважає неспівмірним.

При цьому, ОСОБА_1 в поданій заяві не наведено обґрунтувань та підстав накладення арешту на 1/2 частину квартири, а також не викладено обставин, які б давали підстави вважати, що відповідачем будуть здійснюватись дії для унеможливлення виконання рішення суду.

Зокрема, з поданої заяви не вбачається наявності зв'язку між зазначеним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги. В разі оголошення розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: