Справа № 182/3722/17
Провадження № 2/0182/76/2018
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28.02.2018 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Багрової А.Г.

за участю

секретаря судового засідання - Черниш В.Ю,

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

представника відповідача - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нікополя в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на спадщину за законом, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадщину за законом, суд -

Встановив:

Учасники справи подали наступні заяви по суті справи.

Позивач звернувся з позовною заявою до ОСОБА_5 та просить суд визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 та дядька ОСОБА_7 (а.с. 2-4)

В обґрунтування позову послався на те, що квартира АДРЕСА_1 12.03.2007 року була зареєстрована за ОСОБА_6 та ОСОБА_7. ОСОБА_7 є його матір'ю, а ОСОБА_7 є його рідним дядьком. Мати була опікуном дядька до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 та проживала з ним разом. Після смерті матері дядько ОСОБА_7 прийняв спадщину фактично, оскільки постійно проживав з спадкодавцем та на час смерті матері перебував під її опікою. Оскільки дядько був визнаний недієздатним, то він був призначений опікуном на дядьком. Опікувався дядьком він до дня його смерті ІНФОРМАЦІЯ_4, якого він поховав за власний рахунок та власними силами. Відповідач по справі є донькою померлої ОСОБА_7 та його рідною сестрою, батько в свідоцтві про народження в них не записаний. Відповідач ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталась, пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері та дядька є він. Однак звернувшись у визначений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 та дядька ОСОБА_7 він отримав відмову у зв'язку не підтвердженням факту родинних відносин з матір'ю та дядьком.

ОСОБА_3 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 та просила суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, оскільки вона є рідною сестрою позивача, рідною донькою померлої ОСОБА_6 та рідною племінницею померлого ОСОБА_7. В заяві ОСОБА_3 зазначила, що визнає вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, оскільки ці обставини підтверджуються матеріалами справи. Щодо позовних вимог позивача про визнання права власності після смерті матері та дядька на всю квартиру в цілому, то вона заперечує, оскільки вважає, що має рівні права з братом на успадкування квартири і не може бути позбавлена цього права (а.с. 104-105).

ОСОБА_1 надав до суду відзив на зустрічний позов (а.с. 117-118), в якому повністю заперечував вимоги ОСОБА_3 про її право на частину спадщини після смерті матері та дядька , у зв'язку з пропуском нею строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 надала до суду письмову відповідь на відзив (а.с.120-121), просить суд її позовні вимоги задовольнити, оскільки вона є спадкоємцем за законом на рівні з братом, бо заяву про відмову від прийняття спадщини не подавала, а тому має право на отримання у спадщину 1/2 частину спадкового майна після смерті матері та дядька.

ОСОБА_1 в підготовчому судовому засіданні уточнив позовні вимоги та просив суд також встановити факт родинних відносин між ним та ОСОБА_6, яка є його матір'ю, а також між ним та ОСОБА_7, який є його рідним дідьком (а.с.125)

ОСОБА_3 проти встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_6, яка є його матір'ю, а також між ОСОБА_1 та ОСОБА_7, який є його рідним дідьком в судовому засіданні не заперечувала та підтвердила факт родинних відносин позивача з померлими.

В судовому засіданні під час розгляду справи по суті, учасники справи та їх представники на задоволенні своїх позовних вимог наполягали та просили задовольнити.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм спірні правовідносини.

Відповідно до статті 206 ЦПК України передбачено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідач за первісним позовом в зустрічному позові письмово зазначила, що визнає вимоги позивача ОСОБА_1 щодо встановлення факту родинних відносин , оскільки він і вона є рідними братом та сестрою, а ОСОБА_6 є їх матір'ю, ОСОБА_7 є їх дядьком та рідним братом їх матері ОСОБА_6.

В судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_8, ОСОБА_9, досліджені матеріали справи, що підтверджують родинні відносини позивача з померлими ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с. 15-21, 126,127, 139,140) та встановлено, що визнання відповідачем вимоги позивача про встановлення факту родинних відносин не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому враховуючи визнання відповідачем в цій частині позовних вимог та наявність в матеріалах справи для цього законних підстав суд вважає, що вимоги позивача про встановлення факту, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та вимоги про встановлення факту, що ОСОБА_1, є рідним племінником ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, підлягають задоволенню.

Стаття 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Стаття 1223 ЦК України передбачає, що право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6 (а.с. 10)

На день смерті ОСОБА_6 належала на праві приватної спільної часткової власності 1/2 частина АДРЕСА_1 (а.с. 7-9).

Після смерті ОСОБА_6 , згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру, згідно повідомлення Другої нікопольської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, судом встановлено, що інформація про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, заповіти/спадкові договори відсутня (а.с. 38-50)

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що „спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини."

Статтею 1269 ЦК України визначено, що „спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Особа, яка досягла чотирнадцяти років, має право подати заяву про прийняття спадщини без згоди своїх батьків або піклувальника.

Заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої, недієздатної особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун.

Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини."

Стаття 1270 ЦК України визначає, що „для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини."

Стаття 1272 ЦК встановлює наслідки пропущення строку для прийняття спадщини: „Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її."

Згідно матеріалів справи, судом встановлено, що на день смерті ОСОБА_6 спадщину фактично прийняв її рідний брат ОСОБА_7, який був підопічним померлої та постійно проживав з нею до дня її смерті (а.с.18-21, 23).

ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на час відкриття спадщини постійно з спадкодавцем ОСОБА_6 не проживали, із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини в шестимісячний строк не звертались, а тому вважаються такими, що спадщину після її смерті не прийняли.

Оскільки ОСОБА_7 був визнаний судом недієздатним, то після смерті ОСОБА_6 за рішенням Нікопольського міськрайонного суду від 29.07.2014 ОСОБА_1 було призначено опікуном над ОСОБА_7 (а.с.20-21)

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 помер (а.с. 11).

На день смерті ОСОБА_7 належала на праві приватної спільної часткової власності 1/2 частина АДРЕСА_1 , а також фактично прийнята спадщина після смерті ОСОБА_6 , що складається з 1/2 частини АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_6 (а.с. 7-9).

Після смерті ОСОБА_7 , згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру, згідно повідомлення Другої нікопольської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, судом встановлено, що інформація про заповіти/спадкові договори від імені ОСОБА_7 відсутня (а.с. 25,53)

Відповідно до статті 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1265 ЦК України встановлено, що у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Стаття 1267 ЦК України визначає, що розмір частки у спадщині спадкоємців за законом є рівними.

В судовому засіданні встановлено, що єдиними спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 є його рідні племінники ОСОБА_1 та ОСОБА_3, інших спадкоємців на час розгляду справи судом не встановлено.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 в передбачений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернувся ОСОБА_1 (а.с. 55)

ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_7 у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталась.

Таким чином , судом встановлено, що єдиним спадкоємцем, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_7 є ОСОБА_1, оскільки ОСОБА_3 згідно ст. 1272 ЦК України вважається такою, що не прийняла спадщину після смерті дядька

Постановою нотаріуса від 06.07.2017 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право спадщину за законом після смерті ОСОБА_7, оскільки ним не було підтверджено родинний зв'язок померлого ОСОБА_10 з померлою ОСОБА_6 (а.с. 25).

Враховуючи вище викладені та встановлені судом фактичні обставини, суд вважає, що позовні вимоги позивача ОСОБА_1 є доведеними та підлягають задоволенню, оскільки його доводи знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_5 задоволенню не підлягають, оскільки в судовому засіданні було встановлено, що вона спадщину після смерті ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не прийняла, строк для звернення із заявою про прийняття спадщини пропустила, до суду не зверталась із заявою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини . Посилання ОСОБА_3 на те, що вона не відмовлялась від прийняття спадщини , а тому має рівне право з братом на отримання частки у спадщині є безпідставним, оскільки спадкоємець ,що не проживав із спадкодавцем повинен подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, а відмова від спадщини це право спадкоємця, яке повинно вичинятись в також у строки визначені для прийняття спадщини і відсутність відмови від спадщини не є підставою вважати, що спадкоємець прийняв спадщину.

Відповідно до статті 141 ЦПК України з ОСОБА_3 слід стягнути на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у розмірі 1344 грн. 80 коп. ( одна тисяч триста сорок чотири грн. 80 коп.)

Керуючись ст.ст. 10-12, 76-81, 206, 258, 263-265, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити .

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 та ОСОБА_7.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІПННОМЕР_2, що проживає за адресою АДРЕСА_6) є сином ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІПННОМЕР_2, що проживає за адресою АДРЕСА_6) є рідним племінником ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІПННОМЕР_2, що проживає за адресою АДРЕСА_6) право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 46,3 кв.м., житловою площею 35 кв.м., що складається з коридору 1, площею 3.8 кв.м., житлової кімнати 2, площею 22.5 кв.м., житлової кімнати 3, площею 12,5 кв.м., кухні 4, площею 6,7 кв.м., вбиральні 5, площею 0.8 кв.м. , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_7, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, (ІПН НОМЕР_1, що проживає за адресою 53200, АДРЕСА_5) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІПННОМЕР_2, що проживає за адресою АДРЕСА_6) понесені судові витрати у розмірі 1344 грн. 80 коп. ( одна тисяч триста сорок чотири грн.. 80 коп.)

В задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 відмовити повністю.

На рішення може бути подана апеляція до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його повного складення через Нікопольський міськрайонний суд.

Повне рішення складено 13.03.2018 року.

Суддя: А. Г. Багрова