Справа № 526/2205/17
Провадження № 2/526/35/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2018 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі

головуючої судді Максименко Л.В.

секретаря судових засідань ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Гадяч цивільну справу № 526/2205/17 за позовом ОСОБА_2 до державного підприємства «СЕТАМ», Гадяцького районного відділу Державної виконавчої служби Головного ТУЮ у Полтавській області, ОСОБА_3, виконавчий комітет Гадяцької міської ради (відділ з питань державної реєстрації), треті особи ПАТ «Банк Форум», приватний нотаріус ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання недійсною угоди купівлі-продажу нерухомого майна укладеної на електронних торгах,

з участю адвоката ОСОБА_6

представника відповідача ОСОБА_7

в с т а н о в и в:

18 жовтня 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до державного підприємства «СЕТАМ», Гадяцького районного відділу Державної виконавчої служби Головного ТУЮ у Полтавській області, ОСОБА_3, виконавчий комітет Гадяцької міської ради (відділ з питань державної реєстрації), треті особи ПАТ «Банк Форум», приватний нотаріус ОСОБА_4 про визнання недійсною угоди купівлі-продажу нерухомого майна укладеної на електронних торгах. Також звернулася до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку давності.

27 грудня ухвалою суду залучено до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_5.

Представник позивача ОСОБА_6 в судовому засіданні позов ОСОБА_2 підтримав, суду пояснив, що рішенням суду з позивача на користь ПАТ «Банк Форум» була стягнута кредитна заборгованість. В процесі виконання рішення суду на електронних торгах було продану належну ОСОБА_2 квартиру ОСОБА_3 Однак ПАТ «Банк Форум» оскаржив до суду дії ДВС щодо незалежної оцінки майна даної квартири, вважаючи її заниженою і, ухвалою апеляційного суду Полтавської області від 4 квітня 2017 року скаргу було задоволено та визнано таким, що не підлягає використанню при визначенні стартової ціни під час проведення електронних торгів з реалізації майна звіт про незалежну оцінку майна щодо квартири АДРЕСА_1. Однак за час апеляційного провадження квартира була продана на електронних торгах за 200300 грн. З тих підстав, що звіт про оцінку майна був визнаний таким, що не підлягає застосуванню, вважає, що результати електронних торгів, протокол проведення електронних торгів, акт про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтво про право власності на вказане майно та угоду з купівлі продажу майна слід визнати недійсними. Також вказав, що строк ОСОБА_2 не був пропущений, оскільки на електронних торгах продавався не предмет іпотеки, а майно, яке перебувало у її власності, тому даний закон у даних правовідносинах застосуванню не підлягає. Окрім цього, просив поновити строки позовної давності, так як у даний період у позивача тяжко захворіла мати та згодом померла, тому вона не мала можливості вчасно звернутися до суду.

Представник відповідача ОСОБА_8 районного відділу Державної виконавчої служби Головного ТУЮ у Полтавській області ОСОБА_7 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, пояснив, що електронні торги були проведені саме з реалізації предмета іпотеки з дотриманням процедури. Просив застосувати строки позовної давності.

Відповідач державне підприємство «СЕТАМ» надало до суду відзив на позовну заяву, в якій вказало, що жодних порушень правил проведення електронних торгів не було. Ухвала апеляційного суду Полтавської області була постановлена після проведення оскаржуваних електронних торгів, які відбулися 23.03.2017 і даним судовим рішенням не було зупинено передачу майна на реалізацію. Також ДП «Сетам» заявило клопотання про застосування строків спливу позовної давності, вказуючи, що в даному випадку має застосовуватися тримісячний строк позовної давності, визначений ст. 48 Закону України «Про іпотеку», який позивачем пропущений.

Відповідач ОСОБА_3 направила до суду відзив на позовну заяву, в якій просила у задоволені позову ОСОБА_2 відмовити через відсутність порушених прав і законних інтересів позивача, а також в звязку з пропуском строків позовної давності.

Виконавчий комітет Гадяцької міської ради (відділ з питань державної реєстрації ) направив до суду заперечення проти позову в якому вказав, що даний орган жодних дій по реєстрації нерухомості не вчиняв, а тому безпідставно залучений до участі в справі в якості відповідача.

Треті особи: ПАТ «Банк Форум» направив до суду заяву, у якій просив у задоволені позову відмовити, так як електронні торги, що відбулися 23 березня 2017 року були проведені з дотриманням процедури проведення таких боргів.

Приватний нотаріус ОСОБА_4 віднесла вирішення справи на розсуд суду.

ОСОБА_5 направив пояснення в якому вказав, що він є законним набувачем спірної квартири, тому просив у задоволенні позову відмовити.

Крім цього, ДП «Сетам», ОСОБА_3, виконавчий комітет Гадяцької міської ради, ПАТ «Банк Форум», приватний нотаріус ОСОБА_4, ОСОБА_5 звернулися до суду з заявами про розгляд справи без їх участі.

Судом встановлено, що 14 липня 2008 року між АКБ „Форум та ОСОБА_2 укладено договір №0042/08/25-Nv про надання кредиту в сумі 169600 грн., терміном на 144 місяці по 13 липня 2020 року, зі сплатою процентів за користування з розрахунку 22 % річних (а.с.12-13 т.1)

Також, для забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором №0042/08/25-Nv від 14 липня 2008 р. між АКБ „Форум та ОСОБА_2 укладено договір іпотеки №0042/08/25-Nv/S-1 від 14 липня 2008 р., за яким відповідач надала в іпотеку нерухоме майно двохкімнатну квартиру № 4, яка знаходиться в м. Гадяч по вул. Кіндратенка, 2. Вартість предмету іпотеки становить 199600 грн. (а.с.14-15 т.1)

Згідно договору купівлі-продажу від 14 липня 2008 року ОСОБА_2 є власником квартири № 4, яка знаходиться в м. Гадяч по вул. Кіндратенка,2. (а.с.11 т.1)

Відповідно до розділу 2 Кредитної угоди забезпеченням повернення кредитних коштів, сплати процентів за користування та можливої неустойки є: двохкімнатна квартира № 4, за адресою м. Гадяч по вул. Кіндратенка, 2; договір іпотеки від 14 липня 2008р.

Рішенням Гадяцького районного суду по справі 2-219/11 р. від 10 травня 2011 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ „Форум в особі Полтавської філії ПАТ Форум заборгованість по кредитному договору № 0042/08/25-Nv від 14 липня 2008 року в сумі 219630 грн. 59 коп., що складається з заборгованості по кредиту 156644 грн. 42 коп., по процентах в розмірі 33414 грн. 24 коп., по пені в розмірі 24571 грн. 93 коп. та штрафу в розмірі 5000 грн., у стягненні на предмет іпотеки було відмовлено та розяснено можливість реалізації предмету іпотеки шляхом позасудового вирішення даного питання в процесі виконання рішення суду.(а.с.16-17 т.1)

В процесі судового розгляду встановлено, що ОСОБА_2 борг перед банком в добровільному порядку в процесі виконання рішення суду не погасила, в звязку з чим 11 листопада 2016 року державним виконавцем проведено опис та арешт предмету іпотеки: двокімнатної квартири загальною площею 43,3 кв.м за адресою АДРЕСА_2.

26 грудня 2016 року начальник Гадяцького РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області повідомив ОСОБА_2 про примусове виконання виконавчого листа № 2-219 від 10.05.11р. про стягнення на користь ПАТ «Банк Форум» боргу в сумі 221450,59 грн. та про накладення арешту на предмет іпотеки: двокімнатної квартири загальною площею 43,3 кв.м за адресою АДРЕСА_2, а також про те, що згідно незалежної оцінки оцінювача ринкова вартість обєкту оцінки становить 149500 грн. без урахування ПДВ.

Аналогічне повідомлення було направлено ПАТ «Банк Форум» (а.с.18 т.1)

У січні 2017 року ПАТ «Банк Форум» звернувся до суду зі скаргою на дії органу держаної виконавчої служби щодо оцінки майна при виконанні виконавчого листа № 2-219/2011 від 23.06.2011 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь банку боргу за кредитним договором в сумі 219630,59 грн. та судових витрат.

Ухвалою Гадяцького районного суду Полтавської області від 16 лютого 2017 року у задоволенні скарги ПАТ «Банк Форум» на дії державного виконавця Гадяцького районного ВДВС ГТУЮ відмовлено.

Ухвалою апеляційного суду Полтавської області від 4 квітня 2017 року ухвалу Гадяцького районного суду Полтавської області від 16 лютого 2017 року скасовано. Визнано таким, що не підлягає використанню при визначенні стартової ціни під час проведення електронних торгів з реалізації майна Звіт про незалежну оцінку майна №833 від 23.12.2016 року, складений субєктом оціночної діяльності ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи», а саме щодо двокімнатної квартири загальною площею 43,3 кв.м. розташованою за адресою: АДРЕСА_3. (ас.22-23 т.1)

23 березня 2017 року Державним підприємством «СЕТАМ» протоколом № 244946 проведено електронні торги майна - предмету іпотеки: житлового приміщення (двохкімнатна квартира) загальною площею 43.3 кв.м за адресою АДРЕСА_4. Стартова ціна продажу - 149500 грн., ціна продажу 200330 грн., переможець торгів - ОСОБА_3. (а.с.24 -25 т.1)

18 квітня 2017 року начальником Гадяцького РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області складено акт про реалізацію предмета іпотеки - квартири № 4, яка знаходиться в м. Гадяч по вул. Кіндратенка,2. (ас.26 т.1)

13 липня 2017 року приватним нотаріусом ОСОБА_4 видано свідоцтво про право власності ОСОБА_3 на квартиру № 4, яка знаходиться в м. Гадяч по вул. Кіндратенка,2 та зареєстровано право власності на вказану квартиру в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

ОСОБА_2 вважає свої права порушені в звязку з тим, що кредитор недоотримав грошові кошти від реалізації нерухомості і відповідно її заборгованість була погашена у меншій сумі, ніж вона могла розраховувати.

Відповідно до п.1, 3 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та яким обставинами вони підтверджуються, а також які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Порядок реалізації арештованого майна передбачено Законом України "Про виконавче провадження", який був чинним на час реалізації предмета іпотеки та Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 .

Так, відповідно до ч.1 -3 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» - реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Мінюстом України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, визначеному ст. 57 цього Закону.

Відповідно до п. 1.4 Тимчасового положення, організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя (ч. 3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку»).

Нормами ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторона виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10 денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10 денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

В даному випадку з визначенням оцінки майна не погодився ПАТ «Банк Форум» та оскаржив дії ДВС до суду. Дана скарга була задоволена ухвалою апеляційного суду Полтавської області, однак суд не зупинив передачу майна на реалізацію, що є однією із умов, визначених ч.5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження». При цьому суд зауважує, що ОСОБА_2 не оскаржувала зазначений звіт та не приєднувалася до скарг ПАТ «Банк Форум», що свідчить про її згоду з визначення вартості квартири.

Суд також звертає увагу і на ту обставину, що предмет іпотеки був реалізований за 200330 грн., яка перевищує вартість предмету іпотеки, визначеної іпотечним договором та є наближеною до суми заборгованості перед банком.

При розгляді даного позову ПАТ «Банк Форум» вважає, що електронні торги при реалізації квартири були проведені з дотриманням процедури проведення торгів та підстав для задоволення позову не вбачає.

Таким чином, підстави порушення своїх прав, які ПАТ «Банк Форум» оскаржував в судовому порядку, відпали після проведення електронних торгів, оскільки, очевидно, не вплинули на результати таких торгів і на час розгляду даного позову не існують, так як банк результати таких торгів не оспорює, а навпаки вважає, що вони були проведені з дотриманням відповідної процедури.

Позивач заявила про порушення своїх прав з тих підстав, що після продажу квартири у неї залишився борг перед банком та предявила даний позов лише у жовтні 2017 року.

ДП «Сетам», Гадяцький РВ ДВС, ОСОБА_3 вважають, що позивачем пропущено строки позовної давності та просили відмовити у задоволенні позову саме з цих підстав.

З приводу заявленого відповідачами клопотання щодо застосування позовної давності, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Згідно із частиною п'ятою статті 45 цього Закону, за результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки.

Отже, продаж предмета іпотеки оформлюється протоколом, який є письмовим доказом укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки.

Статтею 48 Закону України "Про іпотеку" передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів оскаржити результати цих торгів.

Оскарження результатів проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки, передбачене цією статтею, є пред'явленням вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах.

За таких умов оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України "Про іпотеку" означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45 - 47 Закону України "Про іпотеку".

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

У законі для окремих видів вимог може встановлюватися спеціальна позовна давність.

До вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність.

Згідно зі статтею 48 Закону України "Про іпотеку", іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Отже, у справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України "Про іпотеку".

Судом встановлено, що прилюдні торги з реалізації предмету іпотеки проведені 23 березня 2017 року, проте позивач звернувся з позовом до суду лише 18.10.2017 року, тобто з пропуском позовної давності, передбаченої статтею 48 Закону України "Про іпотеку".

Частиною 5 ст. 267 ЦК України передбачено, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

У заяві про поновлення строку позовної давності ОСОБА_2 вказує, що такі строки були пропущені з поважних причин, так як тяжко захворіла її мати, яка згодом 22 червня 2017 року померла, тому вона не мала а ні змоги, а ні часу оскаржувати результати електронних торгів. З наданих доказів на підтвердження викладених у заяві фактів про поновлення строку вбачається, що дійсно мати позивача у березні 2017 року була проконсультована лікарем, їй був встановлений відповідний діагноз і 22 червня 2017 року вона померла. Однак, надані докази не містять даних про те, що мати потребувала постійного стороннього догляду, а позивач була єдиним членом її сімї, який здійснював постійний догляд за нею. Напроти, у відповіді на відзив відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_2 вказує, що дійсно з 23 березня по 23 червня 2017 року вона займалась підприємницькою діяльністю і повністю визнала даний факт. З цих підстав твердження позивача про те, що весь свій час вона витрачала, здійснюючи догляд за матірю, спростовується її ж власними письмовими поясненнями. ( а.с.214 т.1)

Поважність причин пропуску строку позовної давності є оціночною категорією і має встановлюватись у кожному конкретному випадку. Однак, загальними обставинами визнаються тяжка хвороба, безпорадний стан та інші причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача здійснити захист своїх прав.

Твердження позивача про відсутність коштів для звернення до суду за наявності власноручного пояснення про постійне зайняття підприємницькою діяльністю, теж не заслуговують на увагу суду.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для поновлення позивачу строку позовної давності, оскільки на час розгляду справи позивачем та його представником не було надано суду доказів, що причини пропуску тримісячного строку для визнання недійсними електронних торгів є поважними, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Суд звертає увагу і на ту обставину, що позивач звернулася до суду майже через 7 місяців з дня проведення електронних торгів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для звернення до суду, відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України є переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування стороною, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду.

Однак суду не надано доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з 24 червня по 18 жовтня 2017 року.

Докази, що перешкоджали позивачу у згаданий період звернутися до суду, відсутні.

Отже, суд приходить до висновку, що хоча хвороба матері і вплинула на звичайний ритм життя позивача, однак вона не може бути визнана поважною причиною для поновлення строку позовної давності, оскільки стан здоровя не позбавляв позивача можливості продовжувати здійснювати свою підприємницьку діяльність, а отже і можливість виділити час, щоб отримати юридичну консультацію та надати доручення представнику звернутися із позовом до суду, як це мало місце при розгляді даного позову.

При цьому суд вважає необхідним звернути увагу і на ту обставину, що свідоцтво про право власності на спірну квартиру було видане приватним нотаріусом ОСОБА_4 13 липня 2017 року, тобто після спливу тримісячного строку на оскарження, визначеного ст. 48 ЗУ «Про іпотеку». Таким чином, приватний нотаріус та ОСОБА_3, будучи обізнаними про те, що електронні торги відбулися і їх результати у визначений законом термін не були оспорені до суду, маючи так зване правомірне очікування, правомірно вчинили оспорюваний правочин та зареєстрували право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Згідно ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. При цьому Європейський суд з прав людини в зміст поняття майна включає і «правомірні очікування»/ «законні сподівання» вчиняти певні дії.

В справі «ОСОБА_9 Девелопмент ЛТД. та інші проти Ірландії» суд постановив, що ст. 1 може застосовуватися для захисту правомірних очікувань щодо певного стану речей у майбутньому.

В даному випадку ОСОБА_3 мала правомірні очікування щодо оформлення права власності на квартиру, як переможець торгів, оскільки у визначений законом термін вони не були ніким оспорені.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з приводу поновлення пропущеного строку констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України».

При цьому, Високий Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України».(Ponomaryov v.Ukraine).

За цих підстав Високий Суд одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк у справі заявника порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Суд вважає, що і в даному випадку поновлення строку для оскарження результатів електронних торгів стане порушенням принципу правової визначеності для відповідачів та третіх сторін у справі.

Не заслуговують на увагу суду твердження представника позивача ОСОБА_6 про те, що в даному випадку не можуть застосовуватися норми ст. 48 ЗУ «Про іпотеку», так як реалізовувався не предмет іпотеки, а майно, належне позивачу, виходячи з наступного. Так, для забезпечення виконання кредитного договору між банком і відповідачем був укладений іпотечний договір, предметом якого стала спірна квартира. Державним виконавцем проведено опис і арешт предмету іпотеки: двокімнатної квартири АДРЕСА_5. З протоколу проведення електронних торгів вбачається, що обєктом продажу є предмет іпотеки: житлове приміщення квартира АДРЕСА_5. Начальником відділу ДВС складено акт про реалізацію саме предмета іпотеки квартири АДРЕСА_5. Законодавством теж передбачено, що організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку». З огляду на наведені факти, твердження представника позивача не ґрунтується на законі.

Оскільки доводи позивача не ґрунтуються на безспірних доказах, що містяться у справі та нормах чинного законодавства, тому суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку для звернення до суду поважними і вважає, що позивачем пропущено передбачений законом строк на звернення до суду за захистом порушеного права, а докази поважності причин пропуску вказаного строку суду є суперечливими і не достатніми, тому суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів електронних торгів, акту державного виконавця та угоди купівлі продажу нерухомого майна подано поза межами строку позовної давності.

За таких обставин суд вважає, що у задоволені позову слід відмовити у зв'язку з пропуском строку позовної давності.

Керуючись ст.ст. 38, 39, 48 ЗУ «Про іпотеку», ст.ст. 256, 258, 267, 575ч.1, 589, 590, 591 ЦК України , ст.ст. 11, 12, 81, 141, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

- позовну заяву ОСОБА_2 до державного підприємства «СЕТАМ», Гадяцького районного відділу Державної виконавчої служби Головного ТУЮ у Полтавській області, ОСОБА_3, виконавчий комітет Гадяцької міської ради (відділ з питань державної реєстрації), треті особи ПАТ «Банк Форум», приватний нотаріус ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання недійсною угоди купівлі-продажу нерухомого майна укладеної на електронних торгах залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Полтавської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування сторін:

Позивач - ОСОБА_2, місце проживання м. Гадяч провулок Весняний, 12, реєстраційний номер облікової картки платника податку - НОМЕР_1, паспорт серії ММ № 195530.

Відповідач державне підприємство «СЕТАМ», місцезнаходження м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 39958500.

Відповідач Гадяцький районний відділ Державної виконавчої служби Головного ТУЮ у Полтавській області, місцезнаходження м. Гадяч , вул.. Драгоманова, 18

Відповідач ОСОБА_3, місце проживання с. Хитці Гадяцького району

Відповідач виконавчий комітет Гадяцької міської ради (відділ з питань державної реєстрації), місцезнаходження м. Гадяч , вул. Л.Україники, 3, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 04057327.

Третя особа ПАТ «Банк Форм», місцезнаходження - м. Київ бульвар Верховної Ради, 7.

Третя особа приватний нотаріус ОСОБА_4, місцезнаходження м. Гадяч вул. Полтавська, 19.

Третя особа ОСОБА_5, місце проживання м. Гадяч вул. Замкова, 36.

Повний текст рішення суду виготовлено 3 квітня 2018 року.

Головуюча: Л. В. Максименко