Справа № 214/213/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2018 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали справи за позовом Громадської організації «Криворізька незалежна правозахисна група» в особі представника ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання, -

ВСТАНОВИВ:

15 січня 2018 до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла позовна заява позовом Громадської організації «Криворізька незалежна правозахисна група» в особі представника ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання. До позовної заяви надано клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначено, що у ГО відсутні власні кошти, рахунки у банках та код ЄДРПОУ.

22 березня 2018 року на адресу суду в порядку ч.6 ст.187 ЦПК України надійшла відповідь з адресно-довідкового органу про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_6 за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Уборевича, 19.

Суд, оглянувши матеріали вказаного позову, прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та необхідність залишити позов без руху, оскільки останній не відповідає вимогам, встановленими ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною третьою статті 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Так, до позову надана заява про звільнення від сплати судового збору, однак не надано жодного доказу щодо майнового стану сторони.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Так, позовна заява підписана представником/керівником ГО «КНПГ» ОСОБА_2, до якої останній надає довіреність, яка не відповідає вимогам ст. 62 ЦПК України. Таким чином ОСОБА_2 не надано підтвердження повноважень як представника позивачів.

Крім того, частиною третьою статті 175 ЦПК України, передбачено що позовна заява має містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, позивачами в порушення вимог ст. 175 ЦПК України не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта громадянина України, підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 4 ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру передбачено сплату судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Таким чином, відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, №3674-VІ, який набрав законної сили 01.11.2011 року, позивачами не сплачено судовий збір.

Таким чином, позивачу для усунення вказаних недоліків слід надати суду, уточнену позовну заяву, в якій зазначити: реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, підтвердження повноважень представника та підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 4, 19, 136, 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання Громадської організації «Криворізька незалежна правозахисна група» в особі представника ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Громадської організації «Криворізька незалежна правозахисна група» в особі представника ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог, викладених в ухвалі, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Чернова