Справа № 304/249/18
Провадження № 2/304/155/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2018 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Шешені М. О.,

при секретарі Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Перечинської міської ради Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з вищевказаним позовом, у якому просить визнати за ними право власності по 1/2 на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: м.Перечин, вул.Духновича, 48 Закарпатської області, в порядку спадкування за законом за батьком ОСОБА_3, який помер 10 жовтня 2013 року. Позовні вимоги мотивують тим, що 10 жовтня 2013 року помер їх батько ОСОБА_3, після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку №48 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами по вул.Духновича в м.Перечин Закарпатської області. Позивачі прийняли спадщину за батьком, оскільки ОСОБА_2 подала нотаріусу Перечинської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті батька, а позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину фактом спільного проживання з батьком, оскільки постійно проживав з ним на момент його смерті. Більше ніхто спадщину не приймав, так як на момент смерті батька його дружина, а їхня мати ОСОБА_4 уже померла. З метою оформлення права на спадщину вони звернулася до нотаріуса Перечинської державної нотаріальної контори, однак така відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що їхнім покійним батьком не було виготовлено правовстановлюючий документ на вищевказаний житловий будинок, що на даний час є перешкодою у прийнятті спадщини, тому просять позов задовольнити.

У підготовче судове засідання позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не зявилися, однак подали заяви, у яких просять справу розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримують повністю та просять такі задовольнити.

Представник Перечинської міської ради Закарпатської області у підготовче судове засідання також не зявився, подав заяву про розгляд справи без його участі, при цьому не заперечує проти задоволення позовної заяви.

Згідно ч.1 ст.198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, у судовому засіданні встановлено, що 10 жовтня 2013 року помер батько позивачів ОСОБА_3, що стверджується свідоцтвом про смерть серії І-ФМ №154094 від 10 жовтня 2013 року, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Перечинського районного управління юстиції у Закарпатської області, актовий запис №59.

Також встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться по вул.Духновича, №48 у м.Перечин Закарпатської області.

Разом з цим встановлено, що позивач ОСОБА_1 постійно проживав з батьком на час відкриття спадщини, про що свідчить довідка №4001 від 30 листопада 2017 року, видана Перечинською міською радою Закарпатської області.

Крім цього встановлено, що позивачка ОСОБА_2 подала нотаріусу Перечинської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті батька.

Також встановлено, що позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 нотаріусом було відмовлено у оформленні спадщини у звязку з відсутністю документа, що посвідчує право власності на житловий будинок №48 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по вул.Духновича в м.Перечин Закарпатської області.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї… Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до розяснень, які містяться в абзаці 3 п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже, з урахуванням вищевикладеного та того, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняли спадщину за законом за спадкодавцем ОСОБА_3, однак у них існують певні перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, а тому суд, використовуючи винятковий спосіб їх захисту визнання права власності на спадкове майно, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Згідно ч. 1 ст.142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Оскільки при подачі позовної заяви позивачами пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремими платіжними документами було сплачено по 352,40 грн. судового збору, то зважаючи на визнання заявленого позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, тобто по 176,20 грн.

Тому, керуючись ст.ст.328, 1216, 1217, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270, 1275 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76, 77, 78, 81, 141, 142, 200, ч.4 ст.206, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, адреса 89230, Закарпатська область, м.Перечин, вул.Духновича, №48) та ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, адреса 89230, Закарпатська область, м.Перечин, пр.Ломоносова, №13/7) до Перечинської міської ради Закарпатської області (, адреса 89200, Закарпатська область, м. Перечин, пл. Народна, № 16) про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування за законом за ОСОБА_3, який помер 10 жовтня 2013 року, по 1/2 частині житлового будинку №48 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: м.Перечин, вул.Духновича Закарпатської області кожному.

Повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого квитанцією №, тобто в розмірі 176,20 грн.

Повернути ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого квитанцією №, тобто в розмірі 176,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: ОСОБА_5