Справа № 194/1256/17
Номер провадження № 2/194/66/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2018 року Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Шеймухової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в загальному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свою позовну вимогу вона мотивує тим, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі. Від сумісного життя вони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. В сім`ї немає взаємопорозуміння та взаємоповаги, подружні відносини припинені з вересня 2017 року, спільного господарства не ведуть. Просить розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем 25 вересня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Тернівського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_3, стягнути з відповідача на її користь сплачений нею судовий збір.

Позивач у судове засідання не з'явилася, але надала суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Просить розглядати справу за її відсутності та залишити їй прізвище «Бєлогубова».

Відповідач у судове засідання не з'явився, але надав суду заяву, в якій позовні вимоги визнає в повному обсязі, просить розглядати справу за його відсутності.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому відділом реєстрації актів цивільного стану Тернівського міського управління юстиції Дніпропетровської області 25 вересня 2004 року, актовий запис № 173.

Від сумісного життя мають малолітню дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвалою суду від 21 грудня 2017 року сторонам надавався строк для примирення, однак прийнятими судом заходами примирити сторони не виявилося можливим.

Як видно з позовної заяви, в сім`ї немає взаємопорозуміння та взаємоповаги, втрачена пошана і довіра, склалися різні погляди на життя, спільного господарства не ведуть. Сумісне життя не склалося тобто характер сформованих відносин у родині є таким, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зареєстрований між сторонами шлюб може бути розірваний за рішенням суду, оскільки подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим і буде суперечити інтересам сторін.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві, а також визнання відповідачем даної позовної заяви з відсутністю заперечень проти задоволення позовних вимог, що виражає його байдужу позицію щодо збереження шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Позивачка залишає за собою прізвище «Бєлогубова».

Згідно ч. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, у разі задоволення позову, судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Керуючись ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 19, 76, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Тернівського міського управління юстиції Дніпропетровської області 25 вересня 2004 року, актовий запис № 173, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Дернова), ІНФОРМАЦІЯ_3, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, які мають малолітню дитину, розірвати.

Залишити за ОСОБА_1 прізвище «Бєлогубова».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, судовий збір у сумі 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня проголошення рішення. Учасники справи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий суддя В.О. Корягін