Провадження №2/369/846/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.,

за участі представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у Київській області, Гореницька сільська рада про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання права власності на обєкт незавершеного будівництва в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивач та його представник повторно не з'явився в судове засідання і від них не надходила заява про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається із матеріалів справи у призначені судові засідання, які відбулися 07 лютого 2018 року та 12 березня 2018 року позивач/його представник, який був належним чином повідомлений про час та місце їх проведення, повторно не зявився.

У судове засідання 07 лютого 2018 року позивач та його представник не зявились. 05 лютого 2018 року до суду надійшла заява представника ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи у звязку з хворобою та зобовязувалась надати суду медичну довідку.

Разом з тим, станом на 12 березня 2018 року жодних довідок, які б підтверджували хворобу позивача або її представника, які унеможливили їх явку до суду, не надходило, не повідомлено суд про причини неможливості надання суду даних доказів. З пояснень представника відповідача вбачається, що на судове засідання в Апеляційному суді Київської області у лютому 2018 року представник позивача зявився і жодних клопотань про відкладення заявлено не було. З огляду на наведене, суд приходить до висновку про неповажність причин неявки позивача та його представника до суду, неподання ними підтверджень поважності причин неявки.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами розпискою, розпискою звортніх повідомлень рекомендованих листів. Про судові засідання позивач був повідомлений завчасно: 11 грудня 2017 року (розписка представника позивача) та 14 лютого 2018 року відповідно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обовязок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обовязок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не зявився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його незявлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у Київській області, Гореницька сільська рада про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання права власності на обєкт незавершеного будівництва в порядку спадкування за законом - залишити без розгляду.

Розяснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич