Номер справи 623/2195/17
Номер провадження 2/623/54/2018
РІШЕННЯ

іменем України

15 березня 2018 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого -судді: Бєссонової Т.Д.

з участю секретаря: Ноль С. В.

судового розпорядника Максименка Р. С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу № 623/2195/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 27 лютого 2001 року, що посвідчений державним нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори Живолуп І.В., зареєстрованого в реєстрі за №3-411, позивач є власником квартири за адресою : АДРЕСА_1. Відповідач є власником квартири за адресою : АДРЕСА_2 яка розташована над квартирою позивача.

05 серпня 2017 року з вини відповідача,в зв»язку з протіканням гнучкого шлангу холодної води у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_3,сталось залиття квартири, що належить позивачу, пошкодження зафіксовані у Акті комісії Комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства- 1 ( далі КЖРЕП-1) від 14.08.2017 року. За даним фактом залиття, позивачу завдано майнову шкоду: приведена у непридатність стеля та стіни зали, ванної кімнати та санвузла. У зв'язку з залиттям квартира позивача потребує поновлювального ремонту.

Згідно звіту про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту складеного оцінювачем суб»єктом оціночної діяльності - фізичною особою-підприємцем ОСОБА_6 від 11.09.2017 року вартість відновлювального ремонту складає 12700 грн. Крім того позивачем понесено витрати пов»язані з залученням спеціаліста в розмір 1000 грн., та витрати на копіювання документів в розмірі 80 грн. 40 коп.

Відповідач в добровільному порядку відшкодувати шкоду позивачу не бажає.

Загальна сума майнової шкоди визначена позивачем у розмірі 13780,40 грн. (12700,00грн. +1000,00 грн.+80,40 грн.).

Крім того, діями відповідача позивачу було завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватись ним, збільшенням витрат пов»язаних з фактом залиття, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Стресова ситуація, яку вона пережила, погіршила стан її здоров»я, загострились хронічні хвороби, що в значній мірі відобразилось на її житті. Все це завдало позивачу значних фізичних та моральних страждань, яку позивач оцінює у розмірі 5 000 гривень.

З урахуванням викладеного просить стягнути в рахунок завданої майнової шкоди 13780,40 грн; в рахунок відшкодування немайнової (моральної) шкоди 5000,00 грн; та судові витрати.

Позивач ОСОБА_2 та її представник - адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні обставини викладені в позовній заяві підтримали повністю, просили позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник - адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, надали письмові заперечення в яких в задоволенні позову просили відмовити в повному обсязі посилаючись на те, що позивачем не доведено наявність причинного зв»язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини відповідача в її заподіянні, та не надано належних доказів, щодо відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття, не вбачається підстав і для відшкодування моральної шкоди, оскільки позивач не надав суду доказів, які підтверджують факт заподіяння відповідачем моральних страждань або втрат немайнового характеру.

Заслухавши пояснення позивача та її представника, відповідача та її представника, свідків ОСОБА_9, ОСОБА_5, ОСОБА_15., ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено що позивачка ОСОБА_2 є власником квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_4 відповідно до договору купівлі-продажу від 27 лютого 2001 року посвідченого Ізюмським державним нотаріусом та зареєстрованого в реєстрі за № 3-411(а.с. 7).

Відповідачка ОСОБА_3 є власником квартири НОМЕР_3 у вказаному будинку, відповідно до договору купівлі-продажу від 07.06.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Банніковим С.І. та зареєстрованим у реєстрі за № 2760 (а.с.132)

05 серпня 2017 року сталося залиття квартири позивача.

Згідно акту комісії Комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства -1 у складі: техніка-доглядача КЖРЕП-1 ОСОБА_10, ОСОБА_14 від 14.08.2017 року у присутності власника квартири НОМЕР_4 ОСОБА_2 на момент обстеження було виявлено сліди намокання: зал стеля- 0,3 м.кв., зал стіна 1,2м.кв., ванна кімната стеля 1,0 м.кв., ванна стіна 0,8 м.кв., сан вузол стіна, 0,7 м.кв. Залиття сталося в результаті протікання гнучкого шлангу холодної води у ванній кімнаті квартир АДРЕСА_9

Відповідно звіту про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири за адресою: АДРЕСА_5 № 29/17 від 19 серпня 2017 року вартість відновлювального ремонту квартири позивачки становить 12700,00 гривень. Крім того позивачем понесено витрати пов»язані з залученням спеціаліста в розмірі 1000 грн. та ксерокопіюванням документів на суму 80,40 грн. (а.с. 9-40)

Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні пояснив, що він працює слюсарем-сантехніком КЖРЕП-1 та приймав участь у ліквідації залиття квартири позивача. Квартиру позивача було залито з третього поверху. В квартирі відповідача, що знаходилась на третьому поверсі на момент огляду було сухо. Він розбив стінку, що закривала стояк, стіни були мокрі, а труба стояка була суха. Протікання води зі стояка не було. Вирішили поміняти стояк, оскільки вже була розбита стіна. Коли замінили стояк, та стали перевіряти герметичність стояка, відкривши кран, що перекривав ввід води в квартирі НОМЕР_3 виявили протікання з гнучкого шлангу у ванній кімнаті відповідача. Саме протікання гнучкого шлангу у ванній кімнаті відповідача і було причиною залиття квартири ОСОБА_2 Труба стояка була в хорошому стані, та не була причиною залиття. Необхідності заміни стояка не було.

Свідок ОСОБА_11, який працює слюсарем-сантехніком КЖРЕП-1 в судовому засіданні дав аналогічні покази, та пояснив, що коли встановлював причину залиття в квартирі НОМЕР_3 було сухо, а її власниця ОСОБА_3 сказала, що вода в квартирі перекрита. Він цього не перевірив, а тому відразу й не встановив причину залиття. Коли замінили стояк та підключили квартиру НОМЕР_3 він відкрив кран, що перекриває воду і у ванній кімнаті зразу зашуміла вода. Коли він зайшов до ванної кімнати виявив протікання гнучкого шлангу. Заміна стояка відбувалась в туалеті.

Відповідач ОСОБА_3, в судовому засіданні підтвердила покази свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_11 , пояснивши, що дійсно після відкриття крану, що перекривав воду в її квартирі з гнучкого шлангу в її ванній кімнаті пішла вода.

Свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_14., допитані в судовому засіданні, кожна окремо, пояснили, що за заявою власниці квартири АДРЕСА_6 09.08.2017 року та 14.08.2017 року було здійснено вихід комісії КЖРЕП-1 для проведення огляду належної їй квартири на предмет залиття. Огляд квартири було проведено в присутності власника квартири НОМЕР_4 ОСОБА_2 На момент приходу комісії, двері квартири НОМЕР_3 ніхто не відчинив (двічі), та провести огляд квартири НОМЕР_3 не вдалось. Комісія сфотографувала все, що було залито, та враховуючи записи аварійно-диспетчерської служби, про те, що залиття сталось через протікання гнучкого шлангу в квартирі НОМЕР_3 склала акт залиття. Відповідач акт не оскаржувала.

Згідно ч. 3 ст. 156 ЖК Української РСР власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири).

Суд вважає, що в результаті недбайливого ставлення відповідача до належного їй нерухомого майна відбулося залиття квартири позивача, яка мешкає поверхом нижче.

Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Підставами для настання позадоговірної (деліктної) відповідальності є цивільне правопорушення, структурними елементами якого є протиправність поведінки особи, шкода, причинний зв'язок між ними, а також вина заподіювача шкоди (крім випадків відповідальності без вини).

Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідач, заперечуючи проти позову, посилалась на те, що вона в квартирі не проживала, водою не користувалась, а тому вода була перекрита. Станом на 23.06.2017 року було здійснено зняття показань лічильника, які становили 171 м.куб. 09.08.2017 року при розпломбуванні лічильника в її квартирі показання становили також 171 м.куб., що підтверджує те, що залиття сталось не з її вини.(а.с.81,82,83)

Суд критично ставиться до вказаних тверджень відповідача, оскільки для залиття квартири достатньо води в кількості менше ніж 1 кубічний метр.

Також відповідачка та її представник не змогли довести суду що залиття квартири позивачки сталося не з вини відповідачки. Так згідно абзацу 4 п.13 Порядку формування тарифів на утримання будинків та прибудинкових територій, затвердженого постановою КМУ № 869 від 01.06.2011 року «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги», внутрішньо будинковою системою водовідвідведення є система від місця скидання стоків у перший колодязь на випуску з будинку / колодязь не належить до внутрішньо будинкової системи/ до трійника включно на відгалуженні від стояка, що знаходиться у квартирі споживача /житлового приміщення у гуртожитку/. А відповідно ч.2 ст. 1166 ЦК України обов»язок доказування того, що шкода завдана не з вини відповідача лежить на відповідачі.

Таким чином, суд вважає доведеним позивачем факт завдання їй майнової шкоди внаслідок залиття, яке трапилось 05.08.2017 року на суму 12700,00 грн., що свідчить про обґрунтованість вимог в цій частині.

Таким чином, оскільки відповідачем добровільно шкода, завдана майну позивача ОСОБА_2 не відшкодована, виходячи з положень ст.3 ЦПК України, ст.ст. 15, 22, 1166 ЦК України, з ОСОБА_3 на користь позивача підлягає стягненню матеріальна шкода, завдана внаслідок залиття квартири в розмірі 12700,00 грн. та витрати, пов'язані з оплатою послуг експерта в розмірі 1000,00 гривень та виготовлення копій документі в розмірі 80 гривень 340 копійок.

Як вбачається зі змісту ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичний чи юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадку, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Вирішуючи питання про відшкодування завданої моральної шкоди, враховуючи вимоги ст.1167 ЦК України, виходячи з засад розумності та справедливості, суд вважає правильним стягнути з відповідача на користь позивача завдану йому моральну шкоду сумі 1 000 грн., вважає, що розмір моральної шкоди позивачем був завищений, зазначена сума повністю відповідає характеру та обсягу моральних страждань позивача, тривалості вимушених змін у його житті.

Заперечення представника відповідача не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, були перевірені судом, сам по собі їх виклад та зміст не є підставами для відмови у задоволенні позовних вимог та не спростовує висновків суду, що викладені вище.

З огляду на викладене позовні вимоги підлягають задоволенню частково в обсязі та за підстав, що зазначені вище.

Відповідачем до суду подано клопотання про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн.

Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов»язаних з розглядом справи.

До витрат, пов»язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу, пов»язані з проведенням експертизи, вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір в сумі 1088,00 грн. підлягає стягненню з відповідача з на користь позивача.

Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п'яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Позивачемдо суду подано клопотання про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов»язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої статті 137 ЦПК України суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов»язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об'єднання) зобов'язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов'язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до ч. 3 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Як встановлено матеріалами справи, на підтвердження здійснення судових витрат, пов»язаних з оплатою правничої допомоги адвоката, позивачем надано до суду договір про надання правової допомоги від 08 листопада 2017 року ( а.с.72), свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №204/Н від 20 лютого 2006 року ( а.с.73), ордер серії ХВ № 293 від 12.03.2018 р. (а.с.145), акт виконаних робіт №2 від 26 лютого 2018 року (а.с.136)

На підставі викладеного суд вважає необхідним відповідно до ст.ст. 141, 137 ЦПК України стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_2 5000,00 грн. витрат на правничу допомогу.

Керуючись ст.10,11,12,13,137, 141, 259,263-265 ЦПК України,суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_10, РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_11, РНОКПП: НОМЕР_2 на відшкодування матеріальної шкоди: 13780,40 гривень, яка складається з витрат необхідних на проведення ремонтно-будівельних робіт (відновлювального ремонту) в розмірі 12700,00 гривень, витрат по сплаті за проведення експертного дослідження в розмірі 1000,00 гривень, оплати послуг копіювання документів для подачі до суду в розмірі 80,40 гривень, та 1000,00 гривень в рахунок відшкодування моральної шкоди, а також судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1088,00 гривень, а всього суму в розмірі 15 868, 40 грн. ( п»ятнадцять тисяч вісімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок).

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_10, РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_11, РНОКПП: НОМЕР_2 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000,00 грн. (п»ять тисяч грн.00 коп.)

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, заазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення виготовлено 27 березня 2018 року.

Суддя-