Провадження № 2-о/520/137/18
УХВАЛА

04.04.2018 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Єгорової Н.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі цивільну справу за заявою

ОСОБА_1,

за участю заінтересованих осіб -

Третьої Одеської державної нотаріальної контори,

ОСОБА_2, ОСОБА_3,

ОСОБА_4,

про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

31 жовтня 2017 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла заява ОСОБА_1, заінтересована особа - Третя Одеська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, в якій заявник просить суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, померлою ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме факт того, що ОСОБА_5, померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є сестрою ОСОБА_6, та тіткою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 22 листопада 2017 року на підставі вищевказаної заяви відкрито провадження по справі та призначено дату, час і місце проведення судового засідання.

У судовому засіданні 22.01.2018 року судом було ухвалено залучити ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до участі по справі в якості заінтересованих осіб.

01.02.2018 року до суду надійшла заява від заінтересованої особи - ОСОБА_4 про залишення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин без розгляду на підставі ч.4 ст. 315 ЦПК України.

В обґрунтування вказаної заяви ОСОБА_4 посилається на те, що заявником ОСОБА_1 заявлений факт про встановлення родинних відносин з метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Одночасно, ОСОБА_4 повідомив, що в провадженні Київського районного суду міста Одеси перебуває цивільна справа №520/8495/17 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа - Третя Одеська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю понад п'ять років до часу відкриття спадщини та зміну черговості одержання права на спадкування за законом, в якій ОСОБА_4 просить суд встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_4 та ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, з вересня 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_2; змінити черговість одержання ОСОБА_4 права на спадкування, визнавши за ОСОБА_4 право на спадкування разом із спадкоємцями другої черги ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

У зв'язку з чим, ОСОБА_4 зазначив, що вищевикладені обставини свідчать про виниклий між сторонами по справі спір щодо права на спадщину після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв'язку з чим, заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин підлягає залишенню без розгляду.

У судове засідання 04.04.2018 року заявник ОСОБА_1 не з'явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлений належним чином, 04.04.2018 року надав до суду заяву, в якій заперечує проти задоволення заяви заінтересованої особи ОСОБА_4 про залишення заяви без розгляду, просить суд розгляд справи провести за його відсутності.

Заінтересовані особи у судове засідання не з'явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши та вивчивши матеріали справи, суд вважає заяву заінтересованої особи ОСОБА_4 про залишення заяви без розгляду підлягаючою задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в цій справі заявником заявлено вимогу про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, померлою ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме факт того, що ОСОБА_5, померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є сестрою ОСОБА_6, та тіткою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заявник у заяві зазначив, що встановити заявлений факт родинних відносин йому необхідно з метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Судом також встановлено, що в провадженні Київського районного суду міста Одеси перебуває цивільна справа №520/8495/17 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа - Третя Одеська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю понад п'ять років до часу відкриття спадщини та зміну черговості одержання права на спадкування за законом, в якій ОСОБА_4 просить суд встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_4 та ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, з вересня 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_2; змінити черговість одержання ОСОБА_4 права на спадкування, визнавши за ОСОБА_4 право на спадкування разом із спадкоємцями другої черги ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

У вказаній цивільній справі №520/8495/17, відповідач, який є заявником в цій справі ОСОБА_1 заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_4

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак, зазначена норма визначає обєктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.

Порушення права повязано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликане поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення субєктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

На підставі ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту:1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Дослідивши надані до суду документи та матеріали справи, суд дійшов висновку, що між сторонами виник спір стосовно права на спадщину після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, заявлений заявником факт про встановлення факту родинних відносин може вплинути на спадкові права й обов'язки заінтересованих осіб, у тому числі ОСОБА_4, яким в свою чергу також заявлені вимоги щодо встановлення факту проживання однією сім'єю з померлою, який у разі його задоволення надає останньому право на спадкування, у зв'язку з чим на переконання суду, у даному випадку між сторонами існує спір про право, який повинен бути вирішений в порядку позовного провадження.

У відповідності до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи - залишає заяву без розгляду.

При викладених обставинах та керуючись ст. 293, ч.6 ст. 294 ЦПК, п. 15.5 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву заінтересованої особи ОСОБА_4 про залишення заяви без розгляду - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1, за участю заінтересованих осіб: Третьої Одеської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про встановлення факту родинних відносин - залишити без розгляду.

Роз'яснити ОСОБА_1, що він має право звернутися до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий Калініченко Л. В.