Справа № 309/434/18
Провадження № 2/309/819/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2018 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Сідей Я.Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної нотаріальної контори про виключення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача про виключення майна з-під арешту.

Вивчивши позовну заяву і додані до неї документи, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. 175 і 177 ЦПК України.

Позивачем не дотримано ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позовна заява повинна не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, надані з заявою в якості доказів документи не засвідчені належним чином та не містять дати їх засвідчення.

Крім того, у позовній заяві позивач вказує в якості відповідача ОСОБА_2 державну нотаріальну контору. Відповідно до розяснень, наданих у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 р. № 6 «Про судову практику про виключення майна з опису» (зі змінами та доповненнями) відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване (аналогічні розяснення наводяться також й у пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 р. № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»).

В цей же час, у позовній заяві нотаріальна контора залучена відповідачем, у той час як відповідно до вищезазначених розяснень Пленумів вона має бути зазначена у позовній заяві як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, оскільки нотаріальною конторою був лише зареєстрований тип обтяження на підставі повідомлення Хустського лісокомбінату. Відповідачем же в даному випадку має були зазначена особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Також, в якості третьої особи має бути залучений Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради (або його правонаступник), оскільки саме державним реєстраторам Департаменту вносився запис про державну реєстрацію обтяжень обєкту нерухомого майна.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 20.02.2018 року позивачу надавався строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Ухвалу суду представнику заявника вручено 27 лютого 2018 року. Однак у строк недоліки позовної заяви позивач не усунув.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної нотаріальної контори про виключення майна з-під арешту вважати неподаною і повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Хустського

районого суду: підпис: ОСОБА_3

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_3