У Х В А Л А

Іменем України

22 лютого 2018 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Малинки А.Ю.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, та за заявою про збільшення розміру позовних вимог,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 24.10.2016 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Шевчука О.П. від 07.11.2016 відкрито провадження у справі.

У судовому засіданні від 15.11.2017 розглянуто питання щодо прийняття заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, що надійшла на адресу суду 19.06.2017 та ухвалою суду від 15.11.2017, постановленою шляхом внесення до журналу судового засідання, вказану заяву було прийнято судом.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року №2147-VIII. Вказаним Законом вводиться в дію нова редакція Цивільно-процесуального кодексу України.

Згідно п.9 ч.1 Перехідних Положень (розділ ХІІ) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 15.01.2018 названу справу було передано до розгляду судді Зотько Т.А.

У відповідності до вимог ч.12 ст.33 ЦПК України, у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Враховуючи той факт, що попереднім складом суду у відповідності до ч.1 ст.173 ЦПК України у редакції до 15.12.2017, розгляд переданої справи по суті не розпочинався, суддя в судовому засіданні від 06.02.2018 прийшов до висновку щодо необхідності призначення переданої справи до підготовчого засідання, з метою недопущення порушення прав сторін у справі.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Під час розгляду справи в підготовчому судовому засіданні, судом було з'ясовано про прийняття судом заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог.

Відповідно до ч.2 ст.31 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017), крім прав та обов'язків, визначених у статті 27 цього Кодексу, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підстави позову, а відповідач пред'явити зустрічний позов. Таким чином, ч.2 ст.31 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017) регламентує порядок збільшення, зменшення, зміни предмету або підстав позовних вимог, при цьому вказана стаття не містить визначення обсягу позовних вимог сторонами по справі.

Відповідно до ч.1, 2 ст.49 ЦПК України (введеним в дію 15.12.2017), сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п'ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, ч.ч.2, 3 ст.49 ЦПК України (введеним в дію 15.12.2017), регламентує порядок збільшення, зменшення, зміни предмету або підстав позовних вимог.

Як вбачається з вищевказаної заяви про збільшення позовних вимог, позивачем, крім того, заявлена позовна вимога щодо визнання його права власності на 1/3 частину спадкового майна в порядку спадкування за законом.

Розглянувши матеріали первинної позовної заяви та заяви про збільшення позовних вимог, суд приходить до висновку, що подаючи заяву про збільшення позовних вимог, а саме в частині вимог щодо визнання за позивачем права власності на частину у спадковому майні, позивач фактично не збільшує свої вимоги, що було передбачено ч.2 ст.31 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017), тобто на час подання заяви про збільшення вимог, а ставить перед судом нову позовну вимогу, яка не є предметом спору первинного позову, не відмовившись при цьому від первинних позовних вимог.

Разом з тим, не зазначено обсяг 1/3 частини спадкового майна, щодо якого заявлені збільшені позовні вимоги.

Також позивачем зазначено, що крім них з відповідачем, право на частку у спадщині померлого мають діти та онуки його померлих братів, разом з тим позивачем вказані особи, крім відповідача у справі, не залучені до участі в розгляді даної справи по заяві про збільшення розміру позовних вимог, не визначено їх процесуальне становище.

Крім того, враховуючи, що позивачем поставлено питання щодо визнання його права власності на 1/3 частину спадкового майна, разом з тим не залучено до участі у справі та не визначено процесуальне становище Сімнадцятої Київської нотаріальної контори в особі Головного управління юстиції у м.Києві, якою було заведено спадкову справу та визначалось коло спадкоємців після смерті ОСОБА_5.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, 121 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017 року) та у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що вказана заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про збільшення розміру позовних вимог - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном у 10 днів з моменту отримання копії ухвали суду. У спосіб на виконання даної ухвали суду позивачу подати відповідну заяву через канцелярію суду, або направити засобами поштового зв'язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: