ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Ковалевської Л.М.,

за участю: секретаря: Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Фастовіцивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

У грудня 2017 року позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позивач зазначає, що 28 лютого 1997 року між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був укладений шлюб. Від даного шлюбу мають повнолітнього сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. З відповідачем спільне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім'ї часто виникають сварки та непорозуміння. Подружні стосунки сторони припинили повністю, з травня 2017 року спільного господарства не ведуть, примирення позивач не бажає.

Позивач в судове засідання не зявилась надіслала заяву з проханням розглянути справу в її відсутність. Просила шлюб розірвати, після розірвання шлюбу прізвище не змінювати, судові витрати з відповідача не стягувати.

В попереднє судове засідання відповідач не з'явився, про день слухання справи повідомлявся судом належним чином.

Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 28 лютого 1997 року відділом реєстрації актів громадського стану Фастівського міськвиконкому Київської області, актовий запис №54, зареєстровано шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.3).

Від даного шлюбу сторони мають повнолітнього сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно ст. 56 Сімейного Кодексу України примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на особисту свободу.

Спільне життя у сторін не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім'ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, збереження сім'ї та примирення позивач вважає не можливим.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення позивач не бажає, заперечує проти подальшого збереження шлюбу.

Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити інтересам одного з них, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач просила прізвище «Данілова», залишити без змін, тому вказана вимога підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4,12,81,235,263-265,268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112, Сімейного Кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

ОСОБА_4 Олександрівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб зареєстрований 28 лютого 1997 року відділом реєстрації актів громадського стану Фастівського міськвиконкому Київської області, актовий запис №54, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище «Данілова».

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Л.М.Ковалевська