ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

у складі:

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участі секретаря: Криворучко А.Є.

з участю представника позивача Радзієвської Н.А.,

відповідача ОСОБА_2.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Фастів цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просив стягнути з останнього на свою користь 12085,60 грн. в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення ПКЕЕН та судовий збір в сумі 1600,00 грн..

Свій позов мотивує тим, що 13.12.2016 року представниками Фастівського районного підрозділу ПАТ "Київобленерго" було проведено перевірку дотримання споживачами правил користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 та було виявлено факт порушення правил користування електроенергією для населення, зокрема самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку. А саме змонтована штучна перемичка від фазного дроту / за щитом обліку до розетки, а тому електроенергія, що споживалася не враховувалася. По даному факту було складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 033020 від 13.12.2016 року, а на засіданні комісії по розгляду актів складено Протокол № 020 та відповідно нараховано суму спричинених збитків в розмірі 12085 грн. 60 коп., які відповідач не сплатив в добровільному порядку. Тому, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав викладених в позові та просила їх задовольнити, суду пояснила, що відповідач порушив Правила користування електроенергією у зв'язку з чим завдав збитків позивачу на суму 12085,60 грн., оскільки в добровільному порядку відшкодувати завдані збитки відмовляється, тому вони змушені звернутися до суду з даним позовом.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, суду пояснив, що дійсно в його будинку працівниками Київобленерго було проведено перевірку та складено Акт про порушення. З вказаним Актом він не погоджується оскільки, жодних порушень з його сторони не було і він не підключав ніяких електроприладів поза прилади обліку. Також зазначив, що працівники ЕМ приїжджали двічі, перший раз все щось шукали, а другий раз приїхали вже з Актом, який просили підписати. Даний Акт він не підписав, оскільки не міг в ньому нічого прочитати. Просив в позові відмовити в повному обсязі.

Суд, вислухавши пояснення сторін, заслухавши покази свідків, повно та всебічно дослідивши надані докази, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" - позивач по справі, є суб'єктом господарювання, що отримав ліцензію на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії за регульованими тарифами та в своїй діяльності керується нормативними документами, що регулюють правовідносини в сфері електроенергетики.

Як вбачається з матеріалів справи, 10.12.2001 року, між ОСОБА_2 та ВАТ «Київобленерго» уклали Договір №3-54-168 про користування електричною енергією побутовим споживачам за адресою: АДРЕСА_2. (а.с.10-11).

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику" (в редакції на час спірних правовідносин), Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 4 травня 2006 року (далі Методика).

Відповідно до ч. 1, 2, 3, 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Частинами 1 та 2 ст. 27 даного Закону передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Пунктом 53 Правил КЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

За змістом пункту 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Судом встановлено, що 13 грудня 2016 року, представниками Фастівського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» складено Акт про порушення № К 033020 (далі - Акт про порушення), згідно з яким, ОСОБА_2, як споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_3, порушено статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пункти 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку (а.с.5-7).

В Акті про порушення зазначено, що самовільне підключення електроустановки, струмоприймачів та електропроводки до електромережі постачальника з порушенням схеми обліку. Змонтована штучна перемичка від фазного дроту за щитом обліку до розетки. Електроенергія яка споживалася не враховувалась.

За змістом абзацу 3 пункту 53 ПКЕЕН, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається Методикою, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (далі - Методика).

Судом встановлено, що 22 червня 2017 року відбулося засідання комісії по розгляду акту № К033020 від 13 грудня 2016 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача (а.с.8).

Між тим, згідно з Протоколом № 132 від 22 червня 2017 року, комісією вирішено, що вказаний Акт про порушення підлягає розрахунку згідно з пунктом 3.1.5 за формулою № 2.7 Методики за період із 14.06.2016 року по 13.12.2016 рік. Комісією визначено, що за недораховану електроенергію Відповідач зобов'язаний сплатити на користь Позивача 12085,60 грн. (а.с.9).

Проте, суд не приймає та критично оцінює зазначену позицію Позивача з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 3 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК).

Відповідно до ч. 2 ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Так в Акті про порушення зазначено, що при виявленні порушення було вилучено перемичку з проводу, яка опечатана в конверт. В Акті також зазначено, що поза прилад обліку було підключено споживачем струмоприймачі, а саме: три обігрівачі по 1,5 кВт та один обігрівач на 2 кВт.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 суду показали, що на підстанції 28 на Завокзаллі було велике навантаження, під час якого горіли «запобіжники». У зв'язку з даним фактом вони проводили заміри струму по лінії та біля будинків споживачів. Біля будинку відповідача за допомогою дистанційного струмовимірювального приладу було виявлено надмірне навантаження в 14 ампер. Зайшовши до будинку навантаження зменшилось на половину. При огляді будинку самовільного підключення виявлено не було, однак була порушена ізоляція ввідного дроту до лічильника, а неподалік розміщена розетка. Неподалік на столі виявили «крокодильчики» і один дріт, на час перевірки та складання Акту дані речі не використовувались як перемичка. Свідки припускають, що відповідач міг використовувати вказані речі - як перемичку підключивши її, та споживати електроенергію поза приладами обліку. Тому, було складено Акт про порушення та зазначена можлива схема, за якою ОСОБА_2 міг підключатися до електромережі. Також пояснили, що пояснення відповідач не надавав та від підпису в Акті відмовився. Між тим зазначили, що дріт разом з «крокодильчиками» вони вилучили та положили до конверту, який здали разом із Актом та матеріалами фотофіксації.

Відповідно до пункту 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобів обліку; розукомплектування та пошкодження об"єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об"єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов"язки.

Із змісту позовних вимог вбачається, що позов пред"явлено у зв"язку із порушенням в електроенергетиці, зокрема, крадіжки електричної енергії внаслідок її споживання поза прилади обліку.

Згідно із положеннями пункту 48 Правил порушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об"єктів електроенергетики і споживання електроенергії без приладів обліку.

В судовому засіданні сторона позивача посилалася на те, що відповідач в порушення Правил користування електричною енергією самовільно підключився до електромережі та споживав електроенергію, яка не обліковувалась, у зв'язку із чим завдав збитків позивачу.

Не погоджуючись з позовними вимогами, Відповідач просив зобов'язати надати представника позивача для огляду в судовому засіданні, а в подальшому для проведення дактилоскопічної експертизи, перемичку з електропроводу, яка нібито була виявлена та вилучена працівниками ЕМ та фотофіксацію, якою було зафіксовано порушення.

Заявлене клопотання Відповідача протокольною ухвалою було задоволено та зобов'язано надати для огляду в судовому засіданні вищевказані перемичку з електропроводу та фотофіксацію, яка проводилася представниками енергопостачальника.

Між тим, представником позивача Радзієвською Н.А. в судовому засіданні було повідомлено суд, що перемичка з дроту та фотофіксація, якою було зафіксовано факт порушення ОСОБА_2 ПКЕЕН, у ПрАТ «Київобленерго» відсутні, у зв'язку із їх втратою.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно вимог ч. 10 ст. 84 ЦПК України, у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Беручи до уваги вищевикладене, аналізуючи фактичні обставини справи, оцінюючи доводи сторін в обґрунтування своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку, що Позивачем не надано суду достатньо належних доказів в обґрунтування позовних вимог, а саме, не доведено факт самовільного підключення до електромережі та факт розкрадання споживачем електричної енергії у разі підключення і споживання електроенергії поза межами приладів обліку. Витребувані за ухвалою суду докази порушення ОСОБА_2 ПКЕЕН надано суду не було, що обумовлює відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

З огляду на викладене суд вважає позов недоведеним та необґрунтованим, а позовні вимоги - такими, що задоволенню не підлягають.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Фастівський міськрайонний суд Київської області.

З урахуванням викладеного, на підставі Правил КЕЕН затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за № 1357, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656, керуючись статями 10, 12, 76-78, 81, 84, 258-259, 265, 268, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції.

СУДДЯ