Справа № 675/2559/17
Провадження № 2/675/119/2018
У Х В А Л А

15 лютого 2018 року Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Пашкевича Р.В., за участю секретаря Гедзенюк В.В., позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2., розглянувши у судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Замкова виправна колонія (№58)» про стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ізяславського районного суду Хмельницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до державної установи «Замкова виправна колонія (№58)» про стягнення моральної шкоди.

У ході судового засідання від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про відвід головуючому по справі судді Пашкевичу Р.В., яка обґрунтована тим, що суддя є упередженим, однобічним та необ'єктивним у розгляді даної справи.

Позивач в судовому засіданні заяву підтримав та просив суд її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні на вирішення даного клопотання покладається на думку суду.

Ознайомившись з заявою про відвід, заслухавши пояснення учасників процесу, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлено відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Як вбачається, підставою для відводу судді є сумніви у його неупередженості, проте будь-яких доказів на підтвердження обставин викладених у заяві не надано. Доводи заявленого відводу є необґрунтованими, оскільки суддею при розгляді підготовчого засідання даної справи встановлювалися періоди порушення прав позивача з боку відповідача та відповідно було надано позивачу термін для уточнення позовної заяви. Однак позивач розцінює вказані дії судді як упередженими, що не є підставою для відводу в силу положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України, а тому відсутні передбачені законом підстави для задоволення заяви позивача.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П'єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об'єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об'єктивності, однобічності та неупередженості судді Пашкевича Р.В. при вирішенні даної цивільної справи.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд приходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає що наявні правові підстави для зупинення провадження в справі та передачі справи до канцелярії суду для визначення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Пашкевича Р.В.

Керуючись: ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Зупинити провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Замкова виправна колонія (№58)» про стягнення моральної шкоди - до вирішення питання про відвід.

Заяву передати до канцелярії Ізяславського районного суду Хмельницької області для визначення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Пашкевича Р.В.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Хмельницької області через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя: Р.В. Пашкевич