Справа № 647/10/18
№ провадження 2/647/140/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2018 року Бериславський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого - судді В.С.Миргород

при секретарі І.В.Татаровській

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бериславі Херсонської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №647/10/18 за позовом ОСОБА_1 до Бериславської районної державної адміністрації про стягнення не нарахованої та несплаченої заробітної плати, суд, -

за участі представників сторін :

від позивача представник за довіреністю ОСОБА_2

від відповідача представник за довіреністю ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 В»ячеславівна звернулась до Бериславського районного суду Херсонської області з цивільним позовом до Бериславської районної державної адміністрації про стягнення не нарахованої та несплаченої заробітної плати, який обґрунтовує тим, що з 2010 року вона працює на посаді начальника управління соціального захисту населення Бериславської районної державної адміністрації Херсонської області і є державним службовцем категорії «Б» 5 рангу.

Посадовою інструкцією, затвердженою заступником голови районної державної адміністрації від 03.04.2017 № 19/03, на неї, як на начальника управління покладено обов'язок забезпечення реалізації державної соціальної політики на відповідній території у сфері соціального захисту населення. У зв'язку з не нарахуванням та не виплатою РДА її заробітної плати у вигляді надбавки за виконання особливо важливої робота в межах фонду заробітної плати у розмірі 50 відсотків до посадового окладу державного службовця, звернулась до суду з позовом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині 1 статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з <…> питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів <…>». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають в порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами (стаття 19 ЦПК України).

Відповідно до ст. 177 ЦК України об'єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага.

Однією з визначальних ознак приватно-правових відносин є наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір буде мати приватно-правовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватно-правових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб'єктів владних повноважень.

Визначення субєкта владних повноважень наведено в пункті 7 ч.1 ст. 4 КАС України: це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший субєкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг. При цьому, відповідно до п. 17 ст. 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у звязку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобовязує надавати такі послуги виключно субєкта владних повноважень, і спір виник у звязку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є субєктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв»язку із порушенням її прав у такому процесі з боку субєкта владних повноважень або іншої особи.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору.

Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовий спір має свою особливість суб'єктного складу - участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сам по собі цей факт не дає підстав ототожнювати із публічно-правовим та відносити до справи адміністративної юрисдикції будь-який спір за участю суб'єкта владних повноважень.

Позовні вимоги ОСОБА_1, як начальника управління соціального захисту населення Бериславської районної державної адміністрації Херсонської області яка є державним службовцем категорії «Б» 5 рангу до Бериславської районної державної адміністрації у звязку із невиконанням публічно-владних управлінських функцій, в тому числі на виконання делегованих повноважень, про стягнення не нарахованої та несплаченої заробітної плати, у вигляді надбавки за виконання особливо важливої робота в межах фонду заробітної плати у розмірі 50 відсотків до посадового окладу державного службовця, не стосується захисту прав, свобод чи інтересів у сфері приватно-правових відносин.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у даному випадку наявний публічно-правовий спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 255-256 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 В»ячеславівни до Бериславської районної державної адміністрації про стягнення не нарахованої та несплаченої заробітної плати.

Роз'яснити позивачу право звернення з аналогічними позовними вимогами у порядку адміністративного судочинства.

Ухвала суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Херсонської області. До утворення апеляційних судів в апеляційних округах апеляційна скарга може бути подана до Апеляційного суду Херсонської області через Бериславський районний суд Херсонської області протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання її копії відповідно до вимог, встановлених ст.ст.353-356 ЦПК України.

Суддя В. С. Миргород