Справа № 510/315/16-ц
У Х В А Л А

05.02.2018 року Ренійський районний суд Одеської області

в складі: головуючого судді Дудник В.І.,

за участю секретаря Фурсовой А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рені цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

В С Т А Н О В И В

Рішенням Ренійського районного суду Одеської області від 13.09.2017 р. було задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно, а саме, визнано за ОСОБА_2 право власності на малу архітектурну форму магазин (торговий павільйон), який розташований на території Ренійського міського ринку загальною площею 63,0 кв. м.Копію заочного рішення було направлено всім учасникам процесу.

16.01.2018р. від ОСОБА_1, як від третьої особи, що не була залучена до участі у справі, надійшла заява, в якій було вказано, що майно, на яке визнано право власності за позивачем ОСОБА_2 в дійсності ніколи не належало відповідачу ОСОБА_3О, а насправді належить йому. Про прийняте судом заочне рішення він дізнався від ОСОБА_2 08.01.2018р. В окремому порядку він про це дізнатися не міг, оскільки участі при розгляді справи в суді не брав, так як він не був залучений судом або за клопотанням сторін в якості третьої особи.

Обґрунтовуючи свої вимоги щодо перегляду заочного рішення, ОСОБА_1 вказує на те, що суд при прийняті рішення не прийняв до уваги обставини справи, що мають суттєве значення, які вплинули на постановлення рішення у справі. Як зазначає ОСОБА_1, під час розгляду справи судом не було досліджено тих фактів, що ОСОБА_3 не мала права власності на спірний обєкт нерухомості, у звязку із чим не мала права закладати його у заставу за своїми зобовязаннями перед ОСОБА_2 Самого ОСОБА_1 при розгляді справи не було залучено до учасників процесу із зазначенням його відповідного процесуального статусу і, оскільки він в даний час користується спірним торговим павільйоном за документально укладеною угодою, тим самим були порушені його права, як сторони за договором про надання та утримання торгівельного місця. Крім того, ОСОБА_1 вважає, що при розгляді справи судом не були взяті до уваги положення ст.334 ЦК України щодо моменту виникнення прав на нерухоме майно, оскільки такі самі зявляються у власника (в даному випадку у ОСОБА_3О.) нерухомості з дня державної реєстрації, на підтвердження якої доказів в матеріалах справи немає. Також ОСОБА_1 звертає увагу суду і на те, що норма про заставу малої архітектурної форми в договорі позики між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є нікчемною, оскільки така застава не була нотаріально засвідчена.

На підставі вищенаведеного, ОСОБА_1 просить постановлене судом заочне рішення скасувати, призначити справу до нового розгляду у загальному позовному порядку.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 доводи поданої заяви підтримав, на її задоволенні наполягав.

Позивачка ОСОБА_2, її представник щодо перегляду заочного рішення заперечували, вважають твердження ОСОБА_1 щодо його нібито необізнаності про прийняте судом заочне рішення неправдивими.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, оскільки викладені в ній та висловлені у судовому засіданні доводи заявника є обґрунтованими, питання про належність спірного обєкту нерухомості підлягають детальному зясуванню і дослідженню, та у сукупності є належною підставою для скасування заочного рішення.

Згідно із ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У відповідності до ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Ст. 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Беручі до уваги те, що ОСОБА_1 дійсно під час розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно не брав особистої участі, його не було залучено в якості третьої особи, суд вважає, що він дійсно і не міг знати про прийняте судом заочне рішення, оскільки копії останнього йому не могли бути відправлені. Причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 суд вважає поважними і поновлює їх. На підставі вищенаведеного, того, що в даний час виявилося чимало обставин, які потребують дослідження та не були враховані під час первинного розгляду справи судом, підлягають зясуванню і суттєві обставини щодо права власності на спірний обєкт нерухомості, суд вважає, що є законні підстави для скасування заочного рішення від 13.09.2017 р.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 285 - 289 ЦПК України, -

У Х В А Л И В

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно задовольнити, заочне рішення від 13.09.2017 р. скасувати, справу призначити до розгляду в загальному позовному порядку, призначивши судове засідання на 11 год. 00 хв. 12 лютого 2018 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення, безпосередньо до апеляційного суду Одеської області.

Суддя В.І. Дудник