У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., за участю боржника - ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 07.11.2017 року у справі № 308/11202/17, за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про видачу судового наказу про стягнення аліментів на неповнолітню дитину, -

ВСТАНОВИВ:

Боржник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу від 07.11.2017 року № 308/11202/17, за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про видачу судового наказу про стягнення аліментів на неповнолітню дитину, яка мотивована тим, що 30 липня 2017 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 700 грн., щомісяця починаючи з 28.05.2010 року і до досягнення ним повноліття.

На підставі даного рішення, як зазначає боржник ОСОБА_1, 30 липня 2010 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області видано виконавчий лист у справі № 2п-5902/10.

На підставі вищенаведеного просить суд скасувати судовий наказ про стягнення з нього аліментів на користь ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно і до повноліття дитини.

Боржник ОСОБА_1 у судовому засіданні заяву підтримав та просив суд її задовольнити.

Стягувач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду даної справи повідомлялася належним чином. Подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Від стягувача - ОСОБА_2 до суду також надійшло 2 клопотання про закриття провадження у справі за заявою боржника ОСОБА_1, оскільки статтею 105 ЦПК України у редакції до 15.12.2017 року не передбачено права боржника на подання заяви про скасування судового наказу у даному випадку.

У судовому засіданні 15.02.2018 року судом було з'ясовано думку боржника щодо зазначеного клопотання, який заперечив проти його задоволення судом та наполягав на розгляді його заяві по суті.

Судом було відмовлено у задоволенні клопотань стягувача від 27.11.2017 року та від 11.12.2017 року про закриття провадження у справі та продовжено розгляд заяви боржника по суті.

Відповідно до п. 12 Перехідних положень ЦПК України заяви, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу і містять вимоги, що можуть бути розглянуті за правилами наказного провадження, за клопотанням позивача розглядаються за правилами наказного провадження, встановленими цією редакцією Кодексу, якщо їх судовий розгляд не розпочався за правилами позовного провадження.

У даному випадку розгляд заяви боржника розпочався за правилами позовного провадження, відтак суд вважає за необхідне завершити її розгляд за правилами саме позовного провадження, встановленими ЦПК у попередній редакції.

Як зазначено у ч. 6 ст. 105-1 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.

Заслухавши боржника, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи 07.11.2017 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області у справі № 308/11202/17 було видано судовий наказ яким стягнуто з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса: АДРЕСА_1) на користь: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_2,) аліменти на утримання дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно і до повноліття дитини а також 320 грн. 00 коп. судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 105 ЦПК України у редакції яка діяла до 15.12.2017 року боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 41 частини першої статті 96 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Пунктом 41 частини першої статті 96 ЦПК України у редакції яка діяла до 15.12.2017 року передбачено, що судовий наказ може бути видано, у разі якщо: заявлено вимогу про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не пов'язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Згідно ч. 8, 9 ст. 105-1 ЦПК України за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу суд має право: залишити заяву про скасування судового наказу без задоволення; скасувати судовий наказ та роз'яснити, що заявлені стягувачем вимоги можуть бути розглянуті у позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред'явлення позову; змінити судовий наказ. Про залишення заяви про скасування судового наказу без задоволення та про скасування судового наказу суд постановляє ухвалу, а в разі зміни судового наказу видає судовий наказ. Змінений судовий наказ чи судовий наказ, щодо якого суд прийняв ухвалу про залишення заяви про його скасування без задоволення, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку, встановленому цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів доданих до заяви про скасування судового наказу, 30 липня 2017 року Ужгородським міськрайонним судом дійсно ухвалено рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 700 грн., щомісяця починаючи з 28.05.2010 року і до досягнення ним повноліття.

Частиною 1 ст. 192 Сімейного кодексу України, передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Частинами 7 і 8 статті 170 ЦПК України у новій редакції передбачено, що у разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини першої статті 161 цього Кодексу боржник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів. У разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою 3 розділу V цього Кодексу.

З урахуванням наявності прямої заборони на скасування судового наказу у ч. 1 ст. 105 ЦПК України у редакції яка діяла до 15.12.2017 року, а також наявності прямих вказівок закону про порядок дій боржника у такому випадку, встановлених ч. 7, 8 ст. 170 ЦПК України у новій редакції на цей час, суд вважає за необхідне залишити заяву боржника про скасування судового наказу без задоволення.

Керуючись ст.ст. 105, 105-1, 210, 293 ЦПК України у редакції, яка діяла до 15.12.2017 року, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 07.11.2017 року у справі № 308/11202/17, за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про видачу судового наказу про стягнення аліментів на неповнолітню дитину.

Роз'яснити, що у разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини першої статті 161 ЦПК України у редакції, яка діє з 15.12.2017 року боржник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів. У разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою 3 розділу V цього Кодексу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Дергачова