Справа № 559/2269/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2018 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в особі головуючого судді Ралець Р.В.

при секретарі Климюк Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дубно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (адреса АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 21 червня 2014 року Самарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис №151. Від сумісного подружнього життя мають сина-ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Подружні відносини не склалися по причині різниці в характерах та поглядах на життя. Між ними постійно виникали непорозуміння, які в свою чергу негативно впливали на відносини в сім»ї. Спроби налагодити відносини позитивних наслідків не дали. Вони різні люди і не можуть мирно співіснувати як подружжя. Фактичні шлюбні відносини між ними припинені понад шість місяців, тому надання терміну для примирення буде недоцільним і недоречним.

Позивачка в судове засідання не з'явилася, у позовних вимогах просить справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 згідно ухвали про судове доручення був допитаний по суті пред»явленного до нього позову Самарським районним судом м. Дніпра. Згідно журналу судового засідання відповідач позовні вимоги визнав повністю, не заперечує проти розірвання шлюбу

Керуючись ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим провести судове засідання без участі сторін на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 4 ст. 248 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

У відповідності до п. 9 ч. 1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017р. згідно Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-19 від 03.10.2017р.) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дослідивши матеріали справи, докази по справі суд дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що 21 червня 2014 року сторони зареєстрували шлюб, який був юридично оформлений Самарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис №151. Від сумісного подружнього життя мають сина-ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5).

Судом установлено, що сторони припинили сімейні і подружні стосунки, не бажають їх поновлення.

Сімейні відносини сторони не підтримують. У подружжя різні характери та погляди на

життя, відсутність взаєморозуміння. Позивачка категорично проти збереження шлюбу. Суд вважає, що подальше збереження шлюбу порушує передбачене ст.56 Сімейного кодексу України право дружини та чоловіка на особисту свободу. Згідно ч.3, ч.4 ст.56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст.. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Приймаючи до уваги, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, що має істотне значення, позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст., ст. 104, 105, 110, 113 СК України, ст. 12, 13, 81, 259, 263-265 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (адреса, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (адреса АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу- задоволити.

Шлюб, зареєстрований 21 червня 2014 року Самарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис №151 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.

Сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1- залишити проживати з матір»ю.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Рівненської області через Дубенський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: