Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/573/15-ц
провадження №2-р/624/1/18
УХВАЛА

Іменем України

смт. Кегичівка 12 лютого 2018 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі головуючої судді Куст Н.М., за участі секретаря Проскурні Л.М., у відсутність учасників справи, у залі суду, розглянувши у відкритому судовому засіданні, заяву ОСОБА_1 про розяснення рішення суду,

В С Т А Н О В И В:

Заявник просить розяснити рішення Кегичівського районного суду від 12 серпня 2015 року по справі №624/573/15-ц, зокрема, але не виключно, зазначивши за рахунок яких земель на території якої сільської або селищної ради Кегичівського району Харківської області передбачається виділення земельної ділянки та на який орган виконавчої влади чи місцевого самоврядування покладено зобовязання по виконанню рішення суду.

Згідно із заявою, рішенням Кегичівського районного суду від 12 серпня 2015 року по справі №624/573/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Кегичівської районної державної адміністрації Харківської області про визнання права власності на земельну частку (пай), треті особи: відділ Держзеагентства у Кегичівському районі Харківської області, приватне підприємство «Агропрогрес», позовні вимоги задоволено у повному обсязі, визнано за ОСОБА_1 право на земельну частку (пай) розміром 4,92 умовних кадастрових гектарів у землях колективної власності КСП Прогрес Кегичівського району Харківської області.

Під час виконання вказаного рішення суду виникли певні труднощі, що зумовили звернення до Кегичівського районного суду із вказаною заявою.

Так, у листі відділу Держгеокадастру у Кегичівському районі Харківської області №31-20.22-0.3-262/2-15 від 19 жовтня 2015 року «Про розгляд заяви» зазначено, що розпаювання вже проведено, власники сертифікатів на право на земельну частку (пай) отримали правовстановлюючі документи на земельні ділянки з визначенням розміру у фізичних гектарах, провести перепаювання на даному етапі та виділити земельну частку (пай) у землях колективної власності КСП «Прогрес» неможливо.

Для реалізації свого права, відділ Держгеокадастру рекомендував заявниці звернутися до суду для винесення розяснення у своє рішення.

Про необхідність розяснення судового рішення також зазначено і у листі Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУ НП в Харківській області №2738 від 24 червня 2016 року, у якому зазначено, що з метою отримання земельної ділянки заявниці необхідно звернутися до Держгеокадастру в Харківській області, оскільки дане підприємство на даний час є розпорядником земель. Також повідомлено, що ПП «Агропрогрес» займається обробітком орендованих земель і дане підприємство не може виділити земельної ділянки.

При цьому розяснено, що заявниці необхідно звернутися до суду з метою отримання розяснення щодо виконання винесеного рішення.

Крім того, у заяві зазначено, що відповідно до п. 24 постанови Пленуму ВСУ від 16 квітня 2004 року №7 «Про практику застосування судома земельного законодавства при розгляді цивільних справ» невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку. При неможливості надати такій особі земельну частку (пай) з колективної власності через відсутність необхідної для цього землі, остання, відповідно до пункту 7 Указу Президента України від 08 серпня 1995 року №720/95 «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» має бути надана із земель запасу, створеного місцевою радою під час передачі землі у колективну власність.

Таким чином, судове рішення протягом тривалого часу не виконується, оскільки потребує судового розяснення.

У судове засідання сторони не зявились.

Суд виходить з того, що згідно з ч.3 ст. 271 ЦПК України заява про розяснення судового рішення розглядається у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про розяснення рішення, тому перешкод для розгляду заяви не знайдено.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця, суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути предявлене до примусового виконання.

Тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто, розяснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 12 серпня 2015 року є конкретним і зрозумілим, ухваленим з урахуванням вимог ст. 11 ЦПК України (в редакції, на момент розгляду справи), тобто з дотриманням принципу диспозитивності цивільного судочинства, в межах заявлених позивачем вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які брали участь у справі, судами вищих інстанцій не змінене і не скасоване, відтак є таким, що набрало законної сили.

З огляду на те, що заявником фактично порушене питання про внесення у зазначене рішення нових даних, як то: зазначення за рахунок яких земель, на території якої сільської або селищної ради Кегичівського району Харківської області, передбачається виділення земельної ділянки, та на який орган виконавчої влади чи місцевого самоврядування покладено зобовязання по виконанню рішення суду, вимоги щодо яких не були визначені заявником під час розгляду її позову, та які, крім того, можуть вплинути на права та інтереси осіб, які не брали участі у розгляді справи, суд доходить висновку про те, що така заява по своїй суті не є заявою про розяснення рішення суду, яке набрало законної сили.

За таких обставин, суд не погоджується з думкою заявника про те, що зазначене рішення суду протягом тривалого часу не виконується через те, що воно потребує судового розяснення.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 271, 353, 354, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Провести судове засідання у відсутність сторін та без технічного фіксування судового процесу звукозаписувальними засобами.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розяснення рішення Кегичівського районного суду від 12 серпня 2015 року (справа №624/573/15-ц) - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційний суд Харківської області, через цей районний суд, протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду скарги апеляційним судом.

Суддя Н.М. Куст