Справа № 212/2274/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

06 лютого 2018 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого-судді Пустовіта О.Г., при секретарі судового засідання Конограй В.В., за участі позивача ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду міста ОСОБА_2 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Виконавчий комітет Жовтневої районної у місті Ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста ОСОБА_2 звернувся ОСОБА_1 із заявою до ОСОБА_3, третя особа Виконавчий комітет Покровської районної у місті ради про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням. Пояснивши свою заяву тим, що на підставі договору-дарування він власником квартири АДРЕСА_1. У належній йому квартирі крім нього зареєстрована колишній власник ОСОБА_3 Після укладеного договору дарування квартири між ним та відповідачкою , у них склались особисті неприємні стосунки, оскільки остання з невідомих йому причин змінила замки на вхідній двері, ключів від вхідної двері не надає, на прохання знятися з реєстраційного обліку відмовилася це зробити. Також, 04 грудня 2013 року вона звернулася до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із позовною заявою про визнання договору дарування квартири недійсним, але згідно рішення від 05 червня 2014 року їй було відмовлено у задоволені позовних вимог. Не погодившись із рішенням вона звернулась до Апеляційного суду Дніпропетровської області із апеляційною скаргою на рішення від 05 червня 2014 року, ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 липня 2014 року рішення Жовтневого районного суду м. Кривого рогу було залишено без змін. У звязку із реєстрацією відповідача в належній позивачу квартирі, позбавляє права користування та розпорядження його майном.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 травня 2017 року відкрито провадження по справі з призначенням до відкритого судового засідання.

27.06.2017 року слухання по справі відкладено, в звязку з находженням судді в судовому засіданні по кримінальній справі.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08.08.2017 року слухання по справі відкладено в звязку з неявкою відповідача, представника 3-ої особи.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.11.2017 року слухання по справі відкладено в звязку з неявкою відповідача та її представника, представника 3-ої особи.

20.12.2018 року представник відповідача надала заяву про відкладення справи в звязку з її зайнятістю в Апеляційному суді Дніпропетровської області. Також повідомила, що ОСОБА_3 не може бути присутня на судовому засіданні за станом здоровя. Оголошено перерву до 06.02.2018 року.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не зявилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду письмову заяву про перенесення слухання справи. Доказів на підтвердження поважності другої неявки до суду не надала.

За таких обставин, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд розглядає справу у відсутності відповідача в порядку заочного провадження на підставі наявних в ній доказів, оскільки позивач не заперечував проти такого порядку вирішення спору.

Представник третьої особи Виконкому Покровської районної у місті ради в судове засідання не зявилися, надали заяву про розгляд справи в їх відсутність, та прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлової квартири АДРЕСА_2 на підставі договору дарування від 28.04.2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 та зареєстрований в реєстрі за № 2075, право власності зареєстровано в КП ДОР « Криворізьке бюро технічної інвентаризації» 11 жовтня 2011 року за реєстраційним номером 34844812, номер запису 270 в книзі 7/2ПВ-270.

Відповідно до рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 червня 2014 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання договору дарування недійсним відмовлено у повному обсязі.

Згідно ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 липня 2014 року рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 червня 2014 року залишено без змін.

Відповідно до довідки виконавчого комітету Данилевської сільської ради № 530 від 21.07.2017 року, ОСОБА_5 проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_3

Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ч. 2 ст. 286 ЦК України, власник який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутись до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Згідно ст. 391 ЦК України, власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до вимог статей 4, 15, 16 ЦПК України, дослідивши всі наявні у справі докази в їх сукупності і, надавши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що відповідач в квартирі не проживає без поважних причин, вказаним жилим приміщенням не користується більше визначеного законодавством строку, витрати за комунальні послуги не несе, а його реєстрація у квартирі перешкоджає у реалізації її права власності на вказану квартиру.

Щодо позовних вимог про зняття з реєстрації відповідача в квартирі слід зазначити наступне.

Виходячи з того, що Закон України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов'язані із зняттям з реєстрації місця проживання, вбачається, що положення ст. 7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов'язані з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання.

Таким чином, вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (ст.ст. 71, 72, 107,116, 156 ЖК України; ст. 405 ЦК України).

Керуючись ст.ст.316-319, 391ЦКУкраїни, ст. 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Виконавчий комітет Жовтневої районної у місті Ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування житловим приміщенням в квартирі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4, що є підставою для зняття ОСОБА_3 з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_5,

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: О. Г. Пустовіт