Справа № 236/394/18
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"23" лютого 2018 р. суддя Краснолиманського міського суду Донецької області, ОСОБА_1, розглянувши позовну заяву ОСОБА_2, представник позивача ОСОБА_3, до Регіональної філії «Донецька залізниця» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» ПАТ "Українська залізниця" про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

В С Т А Н О В И Л А:

20.02.2018 року представник позивача - адвокат ОСОБА_3, яка діє в інтересах ОСОБА_2, звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 74403,79 грн. , а саме:

- заборгованість із заробітної плати в розмірі 18272,45 грн., компенсацію за невикористані дні відпустки - 7228,16 грн., матеріальну допомогу на оздоровлення 2914,50 грн.;

- суму середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку в розмірі 32074,96 грн.;

- компенсацію втрати частини доходів у звязку з порушенням термінів їх виплати в сумі 3913,42 грн.;

- грошову компенсацію у відшкодування моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що вона подана з порушенням вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

У своїй постанові № 6-1121цс16 від 30 листопада 2016 року Верховний Суд України зазначив, що таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з пунктом 1 частини 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, за подання позову в частині стягнення заборгованість із заробітної плати в розмірі 18272,75 грн., компенсацію за невикористані дні відпустки - 7228,16 грн., матеріальну допомогу на оздоровлення 2914,50 грн., компенсацію втрати частини доходів у звязку з порушенням термінів їх виплати в сумі 3913,42 грн. позивач звільнена від сплати судового збору.

Структуру заробітної плати визначено у статті 2 Закону України «Про оплату праці», якою передбачено існування основної заробітної плати, додаткової заробітної плати та інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати та за змістом ч. 1 ст. 117 КЗпП України є видом відповідальності роботодавця за порушення строків виплати належних звільненому працівникові сум.

Таким чином, вимоги про стягнення суми середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку мають бути оплачені судовим збором.

Згідно п. п.1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 704,80 грн.

Крім того, у позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду у сумі 10000,00 грн.

На підставі п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 р. № 4 зі змінами, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується.

Позовна заява має містити не лише відомості про розмір сум моральної шкоди, щодо яких заявлено вимоги, а й відповідні розрахунки, обґрунтування та докази. Отже до заяви повинні бути додані необхідні документи залежно від заявлених вимог. Зокрема докази причино-наслідкового зв'язку між психологічним станом позивача та діями, бездіяльністю або рішеннями відповідача.

Згідно п. п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто в розмірі 704,80 грн.

Відповідно до ч 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Крім того, в порушення п.5 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить виклад обставин, якими представник позивача обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а саме: зі змісту заяви, матеріалів, доданих до неї, вбачається, що конкретний розмір суми заборгованості не погоджений із відповідачем, становить 28415,41 гривень, яка розрахована самостійно представником позивача, і доказів того, що саме такий розмір заборгованості підлягає стягненню не зазначено.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позивач до позовної заяви повинен надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс або які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Також, відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, представником позивача не надано підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175, 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суддя вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без руху та надати позивачу строк для виправлення недоліків, у тому числі сплати судового збору з урахуванням відповідної ціни позову у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», на розрахунковий рахунок: отримувач коштів Краснолим.УК/отг м. Красний Лиман/ 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37894853, банк отримувача ГУДКУСУ у Донецькій області, код банку отримувача (МФО) 834016, рахунок отримувача 0564, код класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір" (Державна судова адміністрація України, 050)).

Керуючись ст.ст.83,95,175,177,185 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_2, представник позивача ОСОБА_3, до Регіональної філії «Донецька залізниця» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» ПАТ "Українська залізниця" про стягнення заборгованості по заробітній платі - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в мотивувальній частині недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -