Справа № 591/8073/15-ц
Провадження № 2-др/591/3/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2018 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді Сидоренко А.П.,

з участю секретаря Майбороди А.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми заяву представника ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, приватного нотаріуса Сумського нотаріального округу м. Суми ОСОБА_4, треті особи: Комунальне підприємство «Сумське міське бюро технічної інвентаризації», Перша Сумська державна нотаріальна контора м. Суми про визнання особи недієздатною, визнання правочинів нікчемними та їх скасування, стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 20 грудня 2017 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 по справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2, приватного нотаріуса Сумського нотаріального округу м. Суми ОСОБА_4, треті особи: Комунальне підприємство «Сумське міське бюро технічної інвентаризації», Перша Сумська державна нотаріальна контора м. Суми про визнання особи недієздатною, визнання правочинів нікчемними та їх скасування, стягнення моральної шкоди, відмовлено; стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати в розмірі 3000 грн.

22 грудня 2017 року від представника ОСОБА_3- ОСОБА_1 надійшла заява про ухвалення додаткового рішення по зазначеній справі. Свою заяву обґрунтовує тим, що судом при ухваленні вказаного вище рішення не було вирішено питання стосовно позовної вимоги про визнання правочинів нікчемними, зазначає, що суду були надані законодавчо підтверджені письмові докази, а також надавались суду докази, пояснення і обґрунтування в судових засіданнях. Зазначає, що суду подані всі докази щодо нікчемності правочинів, і їх недійсність визнання судом не вимагається, так як вони недійсні відповідно до припису закону. Так вказує, що заповіт згідно ст. 1257 ЦК є нікчемним, якщо він складений особою, яка не мала на це права, складений з порушенням вимог його форми та посвідчення. Заявниця зазначає, що з тексту заповіту видно, що заповідач його не писала, не підписувала, а значить і не читала, посвідчення мало відбутися при свідках, згідно ст. 1253 ЦК їх присутність повинна бути обовязковою. Також зазначає, що нотаріус ОСОБА_4 не дотрималась вимог ч.2,4 ст. 207 та ст. 1234 ЦК України, оскільки право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю, а якщо б заповідач була дієздатною, то вона б сама написала даний заповіт. Також вказує на те, що при складенні договору довічного утримання, також прихований факт недієздатності ОСОБА_5 Заявник вважає, що нотаріус перевірила дієздатність шляхом спілкування з заповідачем, хоча такого права не мала, чим порушила закон. На підставі неправомірного правочину, нотаріус незаконно зареєструвала право власності на ? частину домоволодіння за ОСОБА_2 Щодо заяви від 25 лютого 1999 року ОСОБА_5 про скасування заповіту на користь позивача в порушення ст. 57 Закону України «Про нотаріат» та ст. 1254 ЦК України в ній засвідчений не справжній підпис ОСОБА_5 Засвідчений підпис завідуючою нотконтори ОСОБА_6, яка була на той час керівником установи і в її обовязки не входили обовязки нотаріуса, щоб вона могла посвідчувати правочини. Текст заяви і підпис на ній не особистий заповідачки, а сторонньої особи, яка власноруч писала текст заповіту 13 травня 2005 року. Тому вважає, що винесене рішення є необґрунтованим, і просить суд винести додаткове рішення стосовно позовної вимоги про визнання правочинів нікчемними.

05 січня 2018 року представником позивача надано доповнення до вказаної заяви, в якій посилається на те, що письмові докази щодо недієздатності ОСОБА_5, які надані суду, в суді не досліджувалися, судом не винесено висновку та не ухвалено рішення з даного позову. Стосовно позовної вимоги про визнання померлої ОСОБА_5 недієздатною особою згідно положень ст. 147 ч. 6 та 212 ЦПК в судовому порядку надавалися докази.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримала заяву про ухвалення додаткового рішення, відповідач ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення вказаної заяви.

Інші учасники судового процесу, належним чином повідомлені про час і місце розгляду заяви, в судове засідання не зявились, про причини неявки суд не повідомили, що з огляду на положення ст. 270 ЦПК України не є перешкодою для розгляду справи за їх відсутності.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача та відповідача, вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення.

Відповідно до ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Слід відмітити, що додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених ст. 270 ЦПК України і воно не може змінити суті основного рішення. Додаткове рішення суду - це такий акт правосуддя, яким усуваються недоліки судового рішення, пов'язані з порушенням вимог його повноти. Додаткове рішення суду ухвалюється тоді, коли суд не вирішив усі заявлені вимоги у справі або не розв'язав окремі процесуальні питання.

Під час судового розгляду встановлено, що 20 грудня 2017 року було оголошено вступну та резолютивну частину рішення у вказаній справі та учасників судового процесу повідомлено дату складання повного тексту судового рішення 28 грудня 2017 року.

Повний текст рішення у вказаній справі виготовлено 27 грудня 2017 року, з якого вбачається, що судом вирішено усі заявлені позовні вимоги ОСОБА_3, з приводу яких сторони подавали докази і давали пояснення та вирішено питання про судові витрати.

Викладені представником позивача в заяві про ухвалення додаткового рішення обставини фактично зводяться до висловленої незгоди з постановленим у вказаній справі рішенням суду, та не спрямовані на усунення його неповноти.

З огляду на вказане, відсутні законні підстави для ухвалення додаткового рішення.

Керуючись ст. 270 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, приватного нотаріуса Сумського нотаріального округу м. Суми ОСОБА_4, треті особи: Комунальне підприємство «Сумське міське бюро технічної інвентаризації», Перша Сумська державна нотаріальна контора м. Суми про визнання особи недієздатною, визнання правочинів нікчемними та їх скасування, стягнення моральної шкоди - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Сумської області шляхом подачі протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.П.Сидоренко