У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"15" січня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 за участю третьої особи Служби у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності шляхом припинення права на стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 за участю третьої особи Служби у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності шляхом припинення права на стягнення аліментів.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 810,00 грн.), а за подання позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.).

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог немайнового характеру, пов'язаних між собою, то, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Однак зі змісту позовної вимоги вбачається, що позивач просить визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1

Тому позивачу необхідно уточнити вартість майна, право на яке необхідно визнати за ОСОБА_2 та сплатити судовий, відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, позивачу необхідно сплатити судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 704,80 грн.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, ст. 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 за участю третьої особи Служби у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання права власності шляхом припинення права на стягнення аліментів залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна