Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі: Наумовій О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

24 жовтня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просить розірвати шлюб із відповідачем, зареєстрований 22 березня 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Мінського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис №304. Посилаючись на те, що сімейні відносини із відповідачем не склалися, вони не підтримують сімейних стосунків та не ведуть спільне господарство.

У судове засідання сторони не з'явились, надали до суду заяви з проханням проводити розгляд справи у їх відсутність. Зі змісту заяв убачається, що позивач позов підтримує і просить його задовольнити. Відповідач позов визнає і не заперечує проти його задоволення. Крім того, відповідач після розірвання шлюбу просить відновити її дошлюбне прізвище «ОСОБА_4».

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що з 22 березня 2000 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про одруження, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Мінського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис №304 (а.с. 4).

Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого 13 жовтня 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 13).

Згідно із ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Між сторонами не склалися нормальні сімейні відносини з різних причин, а тому вони сімейних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.. Позивач і відповідач впевнені, що сім?я їх розпалася і її збереження та примирення неможливе.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За положеннями ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно із ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Оскільки відповідач позов визнає, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, сторони впевнені, що збереження сім?ї є неможливим, суд приходить до висновку, що їх шлюб підлягає розірванню. Вимоги про відновлення позивачу свого дошлюбного прізвища «ОСОБА_4» - також підлягають задоволенню.

На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем за подання позову до суду у розмірі 640,00 грн. підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Керуючись ст.ст. 4, 12-13, 141, 206, 258-259, 265, 268, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 24, 55, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 22 березня 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Мінського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис №304 - розірвати.

Після розірвання шлюбу дружині відновити своє дошлюбне прізвище «ОСОБА_4».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Cуддя