30 січня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді Грегуль О.В.
при секретарі - Дорошенко В.В.
з участю адвоката - Кушнір О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення,
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 03.11.2017 року, відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом, у якому позивач посилаючись на порушення своїх житлових прав, просить усунути йому перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1, шляхом вселення та зобов'язати відповідача в подальшому не чинити перешкоду користуванні квартирою АДРЕСА_1 та надати примірник ключів від вхідних дверей квартири. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач не впускає його до зазначеної квартири.
У судовому засіданні позивач зі своїм адвокатом, позов підтримали і просили про його задоволення.
Відповідач у судове засідання не з'явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи, повідомлявся належним чином, що підтверджується наявним у матеріалах справи, зворотним поштовим повідомленням.
Від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду із-за зайнятості її представника в іншому судовому процесі. Однак, доказів про наявність у нього представника відповідач у заяві про відкладення розгляду справи не зазначив і до самої заяви не додав, що дає правові підстави для висновку, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин.
Позивач зі своїм адвокатом не заперечували проти вирішення справи заочно.
З урахуванням положень ст. ст. 128-131, 223, 280-282 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу по суті заочно за відсутності відповідача.
Вислухавши пояснення позивача та його адвоката, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд у судовому засіданні встановив наступне.
Відповідно до нотаріально посвідчених: договору купівлі-продажу квартири від 18.09.2002 року та договору дарування частини квартири від 14.04.2003 року, відповідач є власником квартири АДРЕСА_1.
Позивач зареєстрований у належній відповідачі, вищевказаній квартирі.
Відповідно ч. 1 і ч. 4 ст. 156 ЖК України, члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилими приміщеннями нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім'ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих правовідносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Будь-яких конкретних правових доказів, які б свідчили про відсутність у позивача права користування спірною квартирою, відповідач суду не надав і судом таких доказів не здобуто.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що відповідачем по відношенню до позивача, порушені зазначені норми права.
Тому, позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення, суд вважає обґрунтованими.
Що ж стосується позовних вимог про зобов'язання відповідача в подальшому не чинити перешкоду користуванні квартирою, то ці вимоги задоволенню не підлягають, оскільки вони ґрунтуються на припущеннях.
Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України, 5. Доказування не може ґрунтуватись на припущення.
Також відсутні правові підстави і для зобов'язання відповідача надати примірник ключів від вхідних дверей спірної квартири, тому, позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню частково.
Доказів про понесення ним судових витрат по справі, позивач суду не надав
Керуючись ст. ст. 263-265, 280-282 ЦПК України,
Позов задовольнити частково.
В іншій частині позову відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
СУДДЯ: