ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/20/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді: ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря: ЯБЛОНСЬКОЇ І.К.

сторін:

представника заявника ОСОБА_2

представника позивача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення суду від 17 листопада 2015 року у цивільній справі за позовом ПУБЛІЧНО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА " ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ БАНК РОЗВИТКУ" до ОСОБА_6, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором

ВСТАНОВИВ:

09 листопада 2017 року за вх. № 54469 до загальної канцелярії суду від відповідача ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення, заява вмотивована тим, що 17 листопада 2015 року Дарницьким районним судом м. Києва винесено заочне рішення, яким задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства « Всеукраїнський банк розвитку » та вирішено стягнути з ОСОБА_6 та ОСОБА_4 заборгованості за кредитним договором.

Дане рішення заявник не отримувала, участі під час розгляду даної справи не брала, оскільки не знала про її розгляд. Повістки не отримувала, а тому не змогла висловити свою позицію щодо відповідної справи. У даній справі є поручителем, а основним відповідачем є її чоловік. Про рішення заявник дізналася із листа нового кредитора ТОВ « Фінансова компанія « Ратіо - Інвест » ( відправлено 24 жовтня 2017 року , отримано 30 жовтня 2017 року ). Раніше про існування такого рішення чоловік не говорив, оскільки у них напружені сімейні стосунки. Крім того, в 2015 році з 23 травня, коли розглядалася справа заявник знаходилась за межами міста Києва, в т.ч. декілька місяців провела за кордоном.

Після того, як дізналася про рішення суду, звернулася до суду із заявою про; видачу відповідного рішення. Копію рішення отримала у канцелярії суду 06 листопада 2017 року.

У зв'язку з тим, що під час розгляду справи заявник присутня не була, не були подані заперечення проти позову щодо необґрунтованості вимог позивача.

У зв"язку з зазначеним просить скасувати заочне рішення, та призначити справу в загальному порядку.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_4, що діє на підставі довіреності від 26 січня 2018 року ОСОБА_2 заяву підтримала та просила суд її задовольнити.

Представник Публічного акціонерного товариства « Всеукраїнський банк розвитку », що діє на підставі довіреності № 9 від 16 січня 2018 року ОСОБА_3, питання про перегляд заочного рішення поклався на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Справа була вирішена за правилами ст. 224 ЦПК України ( чинної на час винесення заочного рішення ), оскільки відповідачі повторно в судове засідання не з»явилися , хоча належним чином, (у порядку ч.ч. 4 - 5 ст .74 ЦПК) були повідомлені про час і місце судового розгляду справи та про поважність причин своєї неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою : 1 ) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення зави про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При винесенні заочного рішення відповідачі були належним чином повідомленими про дату, час та місце судових засідань, про що свідчать зворотні поштові повідомлення, які повернулися на адресу суду після вручення ( а. с. 80, 81, 143, 144, 145 )

У відповідності до п. 99 « Правил надання послуг поштового зв'язку » , затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою « Судова повістка », рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом ( свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо ), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Таким чином, суд вважає, що саме неналежна процесуальна поведінка ОСОБА_4 стала підставою для неявки останньої до суду та неповідомлення про причини неявки, що не є поважною причиною.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475 / 97 - ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ „ Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення " № 11 від 17 жовтня 2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ( РИМ, 4.XI.1950 ) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України є обов'язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію. Зазначене є завданням цивільного судочинства ( ст. 3 ЦПК України )

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного ( без невиправданих зволікань ) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади ( насамперед суду ); характер процесу та його значення для заявника ( справи " Федіна проти України " від 02 вересня 2010 року, " Смірнова проти України " від 08 листопада 2005 року, " Матіка проти Румунії " від 02 листопада 2006 року, " Літоселітіс проти Греції " від 05 лютого 2004 року та інші ).

Таким чином обставини на які посилається заявник не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення, у зв'язку з чим суд вважає за необхідне залишити заяву без задоволення.

Керуючись ст.ст. 284- 287ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення суду від 17 листопада 2015 року у цивільній справі за позовом ПУБЛІЧНО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА " ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ БАНК РОЗВИТКУ" до ОСОБА_6, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором , залишити без задоволення .

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК