Справа № 206/2255/18
Провадження № 2/206/827/18
У Х В А Л А

17.07.2018року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі судді Сухоруков А.О., за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, про виділ частки в натурі у спільному сумісному майні,

ВСТАНОВИВ:

25 квітня 2018 року позивач звернулася до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з зазначеною позовною заявою до ОСОБА_4, ОСОБА_5, про виділ частки в натурі у спільному сумісному майні.

В прохальній частині позову позивач просить суд виділити їй в натурі ? частину житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: м. Дніпро, пров. Стефаника буд. 5, відповідно до висновку судової експертизи та визнати право власності на ці приміщення та споруди. Виділити їй в натурі ? частину земельної ділянки площею 0,0596 га кадастровий номер :09:371:0029, що знаходяться за адресою: м. Дніпро, пров. Стефаника буд. 5, відповідно до висновку судової експертизи та визнати за нею право власності на неї.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що їй на підставі свідоцтва від 19.11.2015 року про право на спадщину за законом, після смерті батька ОСОБА_6 належить ? частина житлового будинку №5 по пров. Стефаника у м. Дніпро, також на підставі свідоцтва про право власності на землю належить ? частина земельної ділянки 0,0596 га кадастровий номер :09:371:0029. У вказаних документах по різному зазначене її прізвище, відповідачами по справі є її брат та сестра, їм на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом належить по ? частини житлового будинку №5 по пров. Стефаника у м. Дніпро. Також відповідачам на підставі свідоцтва про право власності на земельну ділянку належить по ? частини земельної ділянки 0,0596 га. Відповідач ОСОБА_4 також проживає у спірному домоволодіння, однак між ними склалися неприязні сосунки, у звязку з чим вони не можуть знайти спільну мову з приводу користування будинком, господарськими будівлями та спорудами, а також земельною ділянкою. Фактично у її користуванні були наступні кімнати у будинку: 1-1 веранда площею 4,9 кв.м, 1-2 кухня площею 9,3 кв.м, 1-3 коридор площею 2,9 кв.м, 1-4 житловою площею 5,7 кв.м, та 1-7 житловою площею 6,2 кв.м. А також у її користуванні є Б- сарай, В сарай, Г.Е навіси, №3 споруди. Але на даний час вона вимушена жити у сараї, так як відповідач ОСОБА_4 вигнав її з будинку та він один користується всім будинком, відповідачка ОСОБА_5 проживає у м. Синельникові і вона не переймається виділом своєї частки у спільному майні.

Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 27.04.2018 року по даній справі було відкрито провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.

В судовому засіданні позивачкою було клопотання про призначення по справі судову будівельно-технічну експертизу.

Представник позивача ОСОБА_1 клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5 та представника відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечували проти призначення експертизи.

Вислухавши думку позивача, представника позивача ОСОБА_1, відповідачів та представника відповідача ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

В силу ч. 1ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частина 4 ст. 139 ЦПК України передбачає, що суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обовязок.

Таким чином, виходячи з предмету спору та приймаючи до уваги, що для встановлення обставин, які мають значення для справи необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, то суд вважає можливим призначити по даній справі судову будівельно-технічну експертизу.

Витрати по оплаті даної судової експертизи покласти на позивача, оскільки нею заявлено клопотання про її проведення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.103,104,260 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_3 про призначення судової будівельної-технічної експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, про виділ частки в натурі у спільному сумісному майні задовольнити.

Проведення експертизи доручити Дніпропетровському Науково-дослідному інституту судових експертиз (вул. Січеславська Набережна, 17, м. Дніпропетровськ, 49000).

На вирішення експерта поставити наступні питання:

-Визначити всі можливі варіанти виділу ? частини житлового будинку № 5 по пров. Стефаника у м. Дніпро з будівлями та спорудами в натурі. У разі неможливості виділу відповідно до ідеальних часток, визначити варіант відділу з ухиленням від ідеальних часток з урахуванням перебудов та добудов, а також визначити, як змінюється частки співвласників у спільній сумісній власності та зазначити грошову компенсацію у разі зімни часток і які необхідні будуть переобладнання та їх вартість ?

-Визначити усі можливі варіанти виділу ? частини земельної ділянки кадастровий номер :09:371:0029, що знаходиться за адресою м. Дніпро, пров. Стефаника буд. 5 з урахуванням часток співвласників ?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст.384,385 КК України.

У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно повинен подати суду клопотання щодо його уточнення або повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Оплату за проведення експертиз покласти на позивача ОСОБА_3

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.О. Сухоруков