Провадження № 2/760/6747/18
У Х В А Л А

/ про залишення позовної заяви без руху/

22 грудня 2018 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення безпідставно набутих коштів, -

В С Т А Н О В И В :

05.09.2018 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти в сумі 860 грн., посилаючись на те, що відповідач їх набула безпідставно.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з'ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме в позовній заяві відсутні відомості щодо:

-поштових індексів сторін;

- реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача;

- адреси електронної пошти сторін за їх наявності;

- відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

-підтвердження позивачем того, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, всупереч вимогам ч. 1 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а тому позивач повинен надати суду копію позовної заяви з додатками для відповідача.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, до позовної заяви позивачем не додано документів про сплату судового збору.

При цьому, в позовній заяві позивач порушує питання про звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на своє скрутне матеріальне становище, т.я. являється переселенцем, не має доходу та має на утриманні неповнолітню дитину.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Правове регулювання судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Так, статтею 8 вказаного Закону визначені умови за яких можливе відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною другою статті восьмої Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз'яснень, що містяться в пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Отже, з наведеного вище слідує, що звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

Так, позивач посилається на свій скрутний матеріальний стан та відсутність можливості сплатити судовий збір, у зв'язку з тим, що він є вимушеним переселенцем, не отримує соціальних пільг, не має доходу, заощаджень, має на утримані неповнолітню дитину, однак, дані обставини не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки всі громадяни є рівні перед законом, в тому числі і щодо обов'язку сплати судового збору, крім того позивач не надає доказів про те, що він є непрацездатним та не може працювати, чи не наводить інших обставин, які б перешкоджали йому працевлаштуватися та отримувати дохід, а наявність у нього неповнолітньої дитини, а також те, що він є вимушеним переселенцем не можуть свідчити про його скрутне матеріальне становище. Більш того, надані позивачем копії довідок про відсутність доходів та щодо наявності у нього соціальних пільг видані йому станом на 2016 та 2017 роки відповідно, що не може свідчити про існування таких обставин (відсутність доходу та соціальних пільг) на теперішній час.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір та надати суду оригінал платіжного документ.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону. ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( з 01.01.2018 - 1762,00 грн.) і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з позовною вимогою майнового характеру, зазначаючи при цьому ціну позову 860,00 грн..

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Таким чином, оскільки позивач звертається до суду з позовною заявою, яка містить одну вимогу майнового характеру, то йому необхідно сплатити судовий збір у розмір 704,80 грн. (0,4*1762 грн.=704,80, тобто не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та надати суду оригінал платіжного документу про сплат судового збору.

Оплата судового збору повинна бути здійснена за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом'янському районі;

Код отримувача: /код ЄДРПОУ/ 38050812;

Розрахунковий Рахунок отримувача: 6010;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача /МФО/: 899998;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позовна заява ОСОБА_1 містить ряд недоліків, без усунення яких справа не може бути призначена до розгляду, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання позовної заяви у новій редакції з зазначенням вищевказаних відомостей, а також шляхом сплати судового збору та надання суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору.

При таких обставинах, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення безпідставно набутих коштів - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання позовної заяви у новій редакції з зазначенням вищевказаних відомостей, а також шляхом сплати судового збору та надання суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Лазаренко