Справа № 703/3559/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

15 січня 2018 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Опалинська О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, в інтересах якої діє адвоката ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

встановив:

22 листопада 2017 року ОСОБА_1, в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_2, звернулася до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області із позовною заявою, в якій просить розірвати її шлюб з ОСОБА_3

Після передачі позовної заяви направлено запит щодо з'ясування реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_3 до УДМС України в Черкаській області у відповідності до ст.122 ЦПК України.

12 грудня 2017 року до суду надійшла відповідь УДМС України в Черкаській області щодо реєстрації місця проживання відповідача, відповідно до якої він зареєстрованим чи знятим з реєстрації в Черкаській області не значиться.

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 12 грудня 2017 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху та надано термін для усунення недоліків.

Підставами постановлення вищевказаної ухвали стали такі недоліки позовної заяви як: надання позивачем доказів перебування на її утриманні спільної з відповідачем дитини та не зазначення місця проживання відповідача.

Вищевказану ухвалу позивач отримав 03 січня 2018 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

09 січня 2018 року на адресу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про усунення недоліків позовної заяви, яка направлена на адресу суду поштовим відправлення 03 січня 2018 року.

Відповідно до вищевказаної заяви, позивачем усунено недолік щодо в частині визначення місця проживання відповідача та зазначено, що такий зареєстрований та проживає в м. Київ.

Разом з тим, позивачем та її представником доказів перебування на її утриманні спільної з відповідачем дитини не надано, при цьому представником позивача у заяві про усунення недоліків позовної заяви зазначено, що: позивач вчиняє дії для реєстрації спільного з відповідачем сина за місцем своєї реєстрації та проживання в м. Сміла; докази про місце перебування дитини буде надано в суді; на теперішній час спільна з відповідачем дитина проживає разом з нею.

Згідно п.11 «Перехідні положення» ЦПК України, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть предявлятися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоровя чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Зазначені норми ст.27 та ст.28 ЦПК України, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, аналогічні нормам ст.109 та ст.110 ЦПК України, який діяв на моменту постановлення ухвали від 12 грудня 2017 року, якою позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Аналізуючи ст.ст.27, 28 ЦПК України, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, приходжу до висновку, що підставою предявлення позову про розірвання шлюбу до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області, який розташований за зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1, являється наявність на її утриманні малолітньої або неповнолітньої дитини.

Як вбачається з копії про народження серії І-БК серії №532189 виданого Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, являються позивач та відповідач за позовом.

Разом з тим, сам по собі факт наявності у позивача ОСОБА_1 з відповідачем малолітньої дитини жодним чином не надає їй право на звернення до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом, оскільки відповідач проживає поза юрисдикцією Смілянського міськрайонного суду Черкаської області.

Отже, приєднання до позовної заяви доказів перебування спільної з відповідачем дитини на утриманні саме у позивача ОСОБА_1 необхідне для визначення підсудності її позовної заяви про розірвання шлюбу саме Смілянському міськрайонному суду Черкаської області.

При цьому, докази перебування спільної з відповідачем дитини на утриманні у позивача ОСОБА_1, жодним чином не впливають на розгляд її позовної заяви про розірвання шлюбу по суті у разі відкриття провадження за нею, а отже такі мають значення лише для визначення підсудності.

Крім того, постановлення судом ухвали про відкриття провадження без дотримання правил підсудності є підставою для її скасування судом апеляційної інстанції у разі оскарження такої відповідачем.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що позивачем ОСОБА_1 та її представником доказів перебування на її утримання спільної з відповідачем дитини не надано, відтак приходжу до висновку, що ухвала Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 12 грудня 2017 року про залишення позовної заяви без руху не виконана та зазначені в ній недоліки у повному обсязі не усунуті.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач та її представник не усунули недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, відтак таку слід повернути позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.3 ст. 185, ст.260 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якої діє адвоката ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу вважати неподаною і повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Відповідно до п.п.5 п.15 «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя О.П.Опалинська