Справа № 288/1428/17
Провадження № 2/288/275/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2018 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

секретаря судового засідання Мітніцької О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в обґрунтування якої вказує, що вона з 22 листопада 1997 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 (далі Відповідач).

Від шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, батьком якої в свідоцтві про народження записаний Відповідач.

Позивач зазначає, що спільне життя з Відповідачем не склалось з причин несходження життєвих інтересів, що призвело до відчуження та втрати почуттів. На даний час подружні відносини припинені та сторони прийшли до висновку про недоцільність збереження їхнього шлюбу.

Подальше спільне проживання та збереження шлюбу Позивач вважає неможливе.

Враховуючи викладене, Позивач просить, шлюб між нею та ОСОБА_2 розірвати.

Позивач в судове засідання не з'явилась, надала до суду заяву в якій просила справу слухати у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги визнає, просить їх задовольнити.

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам розяснено, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 22 листопада 1997 року відділом реєстрації актів громадянського стану Попільнянського району Житомирської області, актовий запис № 66, зареєстровано шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на «Федорович», що підтверджується Свідоцтвом про одруження серії І-ТП № 044948.

Відповідно до копії Свідоцтва про народження серії І-ТП № 141124, батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1.

Відповідно до частин другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (стаття 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до частини другої статті 114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вимогу про стягнення з Відповідача понесених судових витрат Позивач не заявляв, тому керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно статті 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 206, 211, 223, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України; статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, (Житомирська область, Попільнянський район, смт. Попільня, вул. Каштанова, 23) до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, (Житомирська область, Попільнянський район, с. Камянка, вул. Першотравнева, 10) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 22 листопада 1997 року відділом реєстрації актів громадянського стану Попільнянського району Житомирської області, актовий запис № 66, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити - «Федорович».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_5