УХВАЛА

п р о п о в е р н е н н я з а я в и

22.01.2018р. суддя Городоцького районного суду Львівської області Малахова-Онуфер А.М., вивчивши матеріали заяви керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Речичанської сільської ради Городоцького району Львівської області про визнання спадщини відумерлою, -

в с т а н о в и в :

ухвалою судді Городоцького районного суду Львівської області від 04.01.2018р. заява керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Речичанської сільської ради Городоцького району Львівської області була залишена без руху, оскільки така була подана без додержання вимог ЦПК України, і зокрема у заяві не було зазначено: заінтересованих осіб у справі, доказів про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, в тому числі спадкоємців наступних черг, та відповідно доказів про усунення їх від права на спадкування, а також заява не містила обґрунтування підстав для представництва прокурором органу місцевого самоврядування в суді з покликанням на докази про нездійснення або неналежне здійснення Речичанською сільською радою Городоцького району Львівської області захисту законних інтересів держави.

На виконання вимог ухвали заявник, 17.01.2018р. подав пояснення, яким по суті вимог ухвали суду від 04.01.2018р. - не виконав.

Відповідно до ст.294, 337 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обовязковою участю заявника та з обовязковим повідомленням усіх заінтересованих осіб.

Як убачається із актового запису про смерть № 12 від 23.05.2005р. ОСОБА_2, свідоцтво серія І-СГ №017716 про смерть останньої, а також довідку на одноразову матеріальну допомогу видано ОСОБА_3, що може свідчити про наявність ймовірного спадкоємця майна померлої, а відповідно і заінтересованої особи у справі, між тим у поясненні заявник категорично стверджує про відсутність будь-яких заінтересованих осіб у справі, а відповідно і спадкоємців майна ОСОБА_2

Окрім цього, керівник Городоцької місцевої прокуратури Львівської області звернувшись в суд із заявою в інтересах держави в особі Речичанської сільської ради Городоцького району Львівської області про визнання спадщини відумерлою, не вказав підстави для такого представництва, зокрема не подав належних та допустимих доказів про те, що орган місцевого самоврядування не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

Роль прокурора у сфері представництва інтересів держави має допоміжний характер і основну роль згідно чинного законодавства України відіграють профільні органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, які самостійно звертаються до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 ЦК України держава діє у цивільних правовідносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

З метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з дотриманням вимог процесуального закону, та зобов"язаний надати суду документи, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення цих осіб до суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) повинен визначити, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві (заяві) необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року N 3-рп/99)

Як убачається з матеріалів справи, керівник Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 звернулась в суд із заявою в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» в інтересах Речичанської сільської ради Городоцького району Львівської області.

Предметом означеного судового розгляду є по суті вимога прокурора про визнання спадщини відумерлою, яка складається із земельної ділянки призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що на території Речичанської сільської ради Городоцького району Львівської області та передачу такої ділянки територіальній громаді села.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

15.07.2015 року набрав чинність розділ IV Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року № 1697-VII, який визначає повноваження прокурора з виконання покладених на нього функцій, в тому числі, ст. 23, що встановлює підстави представництва інтересів громадянина або держави в суді. Цим Законом було внесено також зміни до ЦПК України.

Інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором. Звертаючись до суду, прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва у порядку, передбаченому ч. 2 або 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Слід враховувати, що прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду із представництвом інтересів держави або громадянина, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. Зазначені обставини повинні перевірятися судом при зверненні прокурора з відповідною заявою або скаргою до суду.

Отже, після 15.07.2015 року, прокурор звертаючись до суду з позовом в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва. Відповідно, наявність одного факту порушення інтересів держави недостатньо для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді. Таке право, в тому числі право подавати позов, прокурор має лише, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

При цьому, у випадках відсутності органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або відсутності у такого органу повноважень щодо звернення до суду, прокурор безсумнівно має право на подання позову в інтересах держави.

Якщо ж такий орган існує, то в такому разі прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати та довести наявність підстав для здійснення представництва.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїхрішеннях відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав. Зокрема, Європейський суд у низці справ роз'яснював, що одна лише участь ("активна" чи "пасивна") прокурора або іншої співмірної посадової особи може розглядатися як порушення п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення у справі "Мартіні проти Франції" від 12.04.2006 року). Оскільки прокурор, висловлюючи думку з процесуального питання, займає одну зі сторін спору, його участь може створювати для сторони почуття нерівності (рішення у справі "Кресс проти Франції" від 07.06.2001 року). Підтримка прокуратурою однієї зі сторін, безумовно, може бути виправданою за належних обставин, наприклад, зокрема, коли захисту потребують державні інтереси.

А відтак, саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, не достатньо для прийняття судом цієї заяви та рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після встановлення судом правових підстав для представництва.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, заяву слід визнати неподаною та повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

У відповідності до положень п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», заявник вправі звернутись до суду із клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

заяву керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Речичанської сільської ради Городоцького району Львівської області про визнання спадщини відумерлою визнати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, через суд першої інстанції, протягом 15 днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя А.М. Малахова-Онуфер