Справа № 309/2074/18
Провадження № 2/309/1401/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.

з участю секретаря судового засідання Попадинець Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: орган опіки та піклування Хустської районної державної адміністрації про визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду в інтересах малолітньої ОСОБА_2 із позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_4 в якому просить визначити для неї додатковий строк для подання від імені малолітньої доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, заяви про відмову від прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька малолітньої, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5. У позові посилається на те, що вона є матір'ю малолітньої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спадкодавець, батько малолітньої та покійний чоловік позивачки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_6. Після смерті останнього залишилося спадкове майно, яке складається із домоволодіння за адресою АДРЕСА_1, квартири за адресою: АДРЕСА_3 та квартири за адресою: АДРЕСА_2. Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є вона та їх діти: малолітня дочка ОСОБА_2, син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3. Між спадкоємцями першої черги було домовлено, що спадковий будинок та квартири успадкують сини спадкодавця, а малолітній дочці ОСОБА_2 дарується 1/2 житлового будинку де вони зараз проживають, за адресою АДРЕСА_4, оскільки такий поділ майна є справедливим і відповідає інтересам кожного з членів сім'ї, в тому числі малолітньої ОСОБА_2

У зв'язку з цим, 30 січня 2018 року вона з дітьми звернулася до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області з метою прийняття спадщини за синами, відмови малолітньої дочки від спадщини після смерті ОСОБА_4 та оформлення на користь малолітньої дочки договору дарування АДРЕСА_4.

Під час звернення нотаріусом їм було роз'яснено приписи цивільного законодавства стосовно укладення правочинів від імені та в інтересах малолітніх та повідомлено, що для укладення договору дарування в інтересах малолітньої необхідним є надання згоди органу опіки та піклування на укладення правочину, який буде свідченням того факту, що договір укладається добросовісно та не буде суперечити інтересам малолітньої. Також нотаріусом було роз'яснено положення частини третьої статті 1273 ЦК України, відповідно до якої неповнолітня особа віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років може відмовитися від прийняття спадщини за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника і органу опіки та піклування.

Розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації від 04 квітня 2018 року за № 248 позивачці надано дозвіл на дарування 1/2 житлового будинку її малолітній дочці.

02 травня 2018 року було укладено договір дарування 1/2 частки у праві власності на АДРЕСА_4.

Після укладання договору дарування, позивачка звернулася до органу опіки і піклування Хустської РДА із заявою про надання дозволу на подання від імені дочки ОСОБА_2 заяви про відмову від прийняття спадщини після смерті її батька.

Однак, до сьогоднішнього дня розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації про надання позивачці дозволу на відмову від прийняття спадщини від імені моєї малолітньої доньки вона не отримала, оскільки засідання комісії з питань захисту дітей Хустської РДА ще не відбулося.

Відсутність вище згаданого розпорядження унеможливило подання заяви про відмову від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України

У зв'язку з наведеним, строк для подання заяви про відмову від спадщини від імені малолітньої ОСОБА_2 пропущено з незалежних від позивачки обставин та обумовлені об'єктивними та істотними труднощами для спадкоємця, а тому причини пропуску строку для подання відповідної заяви слід визнати поважними.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з'явилася. У позовній заяві просила про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилися. До суду подали зави про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги визнали, вважають їх обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог: органу піки та піклування Хустської РДА в судове засідання не з'явився. До суду надійшла заява від Тегза Т.М. представника за довіреністю органу опіки та піклування Хустської РДА, у якій вона просила справу розглядати у її відсутності, заперечень щодо позову немає.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

В зв'язку з визнанням відповідачами позову до початку розгляду справи по суті на підставі ч.1 ст.142 ЦПК України позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 352,40 грн. (704,80 грн. х 50%).

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 142, 206, 247, 258-268 ЦПК України, ст. 344 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, мешканці АДРЕСА_4 додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання від імені малолітньої доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, заяви про відмову від прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька малолітньої ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) гривні 40 (сорок) копійок.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис Довжанин М.М.

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.