ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/515/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2018 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд

в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Спірідонової Т.В. (суддя-доповідач), Купельського А.В., Янчук Т.О.,

секретар судового засідання - Журбіцький В.О.,

за участю: представника апелянта - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №686/24660/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 жовтня 2018 року (суддя Продан Б.Г.) про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до Державного реєстратора управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради Іщука Вадима Олександровича про визнання неправомірним та скасування рішення про скасування державної реєстрації права власності,

встановив:

В жовтні 2018 року позивач ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом та просила визнати неправомірним та скасувати рішення про скасування державної реєстрації права власності від 15 лютого 2018 року, індексний номер рішення 39697995, прийняте державним реєстратором управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради Іщуком В.О.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_5 являється власником 1/2 частини цокольного приміщення, загальною площею 697,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. 08 жовтня 2018 року вона отримала інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №140585303, в якій зазначено, що 15 лютого 2018 року державний реєстратор Іщук В.О. прийняв рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень №39697123 про скасування державної реєстрації права власності на підставі ухвали Апеляційного суду Хмельницької області від 01 лютого 2012 року. Вважає дії реєстратора щодо винесення рішення №39697995 про скасування державної реєстрації права власності незаконними, а тому воно підлягає скасуванню. Заявником щодо скасування реєстрації права власності позивача виступило ОСББ по АДРЕСА_1. При цьому позивач зазначила, що державний реєстратор Хмельницької міської ради Іщук В.О.,

_____________________________________________________________________________________

Головуючий у першій інстанції - Продан Б.Г.

Доповідач - Спірідонова Т.В. Категорія - ухвала

прийнявши рішення про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_5, належним чином не перевірив особу заявника ОСББ, не перевірив наявність у них будь-яких прав на дане приміщення та прийняв рішення про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_5 на підставі ухвали суду, до якої ОСББ не мали жодного відношення. Вищевказане рішення державного реєстратора порушило її право власності на 1/2 частину приміщення, а тому дана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 жовтня 2018 року відмовлено у відкритті провадження у справі та роз'яснено позивачу, що даний спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права. Вважає, що спір має приватноправовий характер, оскільки він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу. Не є публічно-правовим спір між органом державної влади або органом місцевого самоврядування, як суб'єктом публічного права, та фізичною особою, в якому управлінські дії суб'єкта владних повноважень спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав фізичної чи юридичної особи. У даному випадку виник спір про право цивільне, незважаючи на те, що у спорі бере участь суб'єкт публічного права. Тому, у суду були відсутні підстави для закриття провадження у справі.

Апелянт ОСОБА_5, повідомлена належним чином про дату, час і місце слухання справи, у судове засідання не з'явилась.

Представник апелянта ОСОБА_5 - ОСОБА_4 апеляційну скаргу підтримав.

Державний реєстратор управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради Іщук В.О., повідомлений належним чином про дату, час і місце слухання справи, у судове засідання не з'явився, подав заяву про слухання справи без його участі, при вирішенні справи покладається на думку суду.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Заслухавши учасника справи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач є суб'єктом владних повноважень, а тому справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Проте такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 19 ЦПК України установлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Разом з тим відповідно до ч.2 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень або наданні адміністративних послуг (п.7 ст.4 КАС України).

Разом з тим неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб'єкт владних повноважень. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.

З аналізу наведених процесуальних норм убачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб'єкт владних повноважень здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин - юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб'єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням наявного приватного права (як правило, майнового) певного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб'єкта владних повноважень.

Разом з тим участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою класифікації спору як публічно-правового. Однак не кожен спір за участю суб'єкта владних повноважень є публічно-правовим.

Матеріали справи свідчать про те, що позовна вимога ОСОБА_5 щодо скасування державної реєстрації є похідною від спору щодо майна, яке було зареєстровано за нею на праві власності.

Спір між сторонами виник з приводу порушення права власності позивача на 1/2 частину цокольного приміщення, загальною площею 697,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Позивач звернулася до суду з метою захисту права власності на нерухоме майно, відповідно спір має приватноправовий характер та підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

Отже, у даному випадку спір виник із цивільних правовідносин, а тому дана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та помилково закрив провадження у справі з підстав того, що позовні вимоги ОСОБА_5 не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За змістом п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи неправильне застосування норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права і перешкоджає подальшому провадженню у справі, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 жовтня 2018 року про відмову у відкритті провадження у справі скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 10 грудня 2018 року.

Судді Т.В. Спірідонова

А.В. Купельський

Т.О. Янчук