Справа № 646/4857/18
№ провадження 2/646/1446/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.12.18 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Теслікової І.І.,

при секретарі Сімоненко К.Ю.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 Артавазді до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до відповідача з позовом, яким просить зняти арешт з усього майна, що належить ОСОБА_1 Артавазді, який було накладено Комінтернівським ВДВС м.Харків ГТУЮ в Харківській області в межах виконавчого провадження.

В обґрунтування позову зазначено, що в рамках судового наказу №н-5023/2881/11 господарського суду виданого 20.06.2011 було винесено постанову виконавчого провадження про накладення арешту на все майно. Постановою державного виконавця Комінтернівського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківської області ВП № 27771423 від 17.05.2016 року встановлено, що майно, яке належить боржнику та підлягає опису й арешту відсутнє, боржник не працює і пенсію не отримує. Рухомого та нерухомого майна не виявлено.Тому судовий наказ №н-5023/2881/11 був повернутий 17.05.2016 року без виконання.Після цього, позивач звернувся в міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах міста Харкова з заявою з приводу зняття арешту з майна. 23.06.2018 року він отримав відповідь щодо наявних на виконанні виконавчих проваджень.Згідно даних АСВП на виконанні у відділі знаходиться закрите виконавче провадження № 32640252 про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «Харківські теплові мережі»12530,12 грн заборгованості, також № 27771423 про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «ХТМ» боргу у розмірі 7729,96 грн заборгованості, і тому міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах міста Харкова не має законних підстав для звільнення майна з-під арешту не порушуючи вимог чинного законодавства.

В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову.

Суд, вислухавши позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, приходить наступного.

Судом встановлено, що рішенням Господарського суду Харківської області від 06.06.2011 року у справі № 5023/2888/11 з ФОП ОСОБА_1 було стягнуто на користь КП «ХТМ» заборгованість у розмірі 7391,96 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 04.04.2012 року у справі № 5023/569/12 з ФОП ОСОБА_1 було стягнуто на користь КП «ХТМ» заборгованість у розмірі 12530,12 грн.

Постановою державного виконавця Комінтернівського ВДВС місті Харкова ГТУЮ в Харківській області від 17.05.2016 року у виконавчому провадженні № 27771423, виконавчий документ, виданий у справі № 5023/2888/11 було повернуто стягувачові, у звязку з тим, що відсутнє майно, яке належить боржнику та підлягає опису й арешту.

Постановою державного виконавця Комінтернівського ВДВС місті Харкова ГТУЮ в Харківській області від 17.05.2016 року у виконавчому провадженні № 32640252, виконавчий документ, виданий у справі № 5023/569/12 було повернуто стягувачові, у звязку з тим, що відсутнє майно, яке належить боржнику та підлягає опису й арешту.

Ч. 1 ст.3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Наведена норма вказує на виключне право державного виконавця як посадової особи органу державної влади щодо накладення арешту на майно боржника саме під час примусового виконання рішення у виконавчому провадженні.

Разом із тим, ч.ч. 4,5 ст. 59 вказано Закону містить вичерпний перелік підстав для зняття арешту майна.

Так, підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Положеннями ст.37 Закону України «Про виконавче провадження» передбачені підстави для повернення виконавчого документа стягувачу.

Відповідно до ч.5 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження» повернення виконавчого документа стягувачу з підстав, передбачених цією статтею, не позбавляє його права повторно предявити виконавчий документ до виконання протягом строків, встановлених статтею 12 цього Закону.

Таким чином, відповідачем не було порушено жодних майнових прав позивача, оскільки при поверненні виконавчого документу стягувачу арешт накладений державним виконавцем не знімається.

Крім того, позивачем не надано суду доказів на підтвердження сплати заборгованості за наданими виконавчими листами, таким чином підстав для зняття арешту з майна судом не вбачається.

Також слід зазначити, що положеннями ст.81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так, у позовній заяві позивач просить зняти арешт, накладений державним виконавцем на його майно в межах виконавчого провадження, в той же час копія вказаної постанови в матеріалах справи відсутня та позивачем не зазначено реквізити вказаної постанови.

У звязку з вищевикладеним, підстав для задоволення позову не вбачається.

Судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду з позовом, з відповідача не стягується у звязку з відмовою у задоволенні позову.

Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 Артавазді до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції про зняття арешту з майна - відмовити.

Рішення може бути оскаржено сторонами в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Теслікова І.І.