Справа № 185/1188/18
Провадження № 2/185/1550/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2018 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської районної у м. Донецьку ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2018 року, відповідно до статті 1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції" та розпорядження голови Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02.09.2014 року, ОСОБА_1 звернулася до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Київської районної у м. Донецьку ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини терміном три місяці, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2, яка померла 31 жовтня 2015 року.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що 31 жовтня 2015 року померла її тітка ОСОБА_2, після її смерті залишилося спадкове майно. Вона є спадкоємицею за заповітом, складеним за життя ОСОБА_2 07 березня 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Авдіївського міського нотаріального округу Донецької області, зареєстрованого в реєстрі за № 388. Інших спадкоємців немає. Після звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки, приватним нотаріусом Авдіївського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_3 листом від 15 січня 2018 року було повідомлено, що пропущено строк для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з заявою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як ОСОБА_2 померла у місті Донецьку, який визнано непідконтрольним Україні і на території якого тимчасово призупинено проведення державної реєстрації актів цивільного стану, тому вона зверталася до суду для встановлення факту смерті тітки та отримання свідоцтва про смерть державного зразка.

У судове засідання позивач та її представник не з'явилися, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надав.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, судом встановлено, що 31 жовтня 2015 року померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-НО № 995875, виданого Авдіївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Згідно заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Авдіївського міського нотаріального округу Донецької області від 07 березня 2014 року, зареєстрованого в реєстрі за № 388, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, у тому числі квартира за номером 43 в будинку за номером 169-б, яка розташована по вулиці Артема у місті Донецьку Донецької області, заповідала ОСОБА_1.

Позивач своєчасно не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті тітки у звязку з тим, що ОСОБА_2 померла у м. Донецьку, який визнано непідконтрольним Україні і на території якого тимчасово призупинено проведення державної реєстрації актів цивільного стану, тому позивач була вимушена була через суд встановлювати факт смерті тітки для отримання свідоцтва про смерть державного зразка.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд вважає за можливе визначити позивачу строк для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 280-284 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської районної у м. Донецьку ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий - тримісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її тітки - ОСОБА_2, яка померла 31 жовтня 2015 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.М. Бондаренко