Єдиний унікальний номер 243/901/18 Номер провадження 22-ц/804/359/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2018 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Будулуци М.С.,

суддів: Космачевської Т.В., Санікової О.С.,

за участю секретаря судового засідання: Самойленко Г.В.,

представника позивача адвоката ОСОБА_1,

позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бахмут Донецької області цивільну справу № 243/901/18 за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_2 до Горлівської міської ради Донецької області про надання додаткового строку для прийняття спадщини з апеляційною скаргою ОСОБА_3, в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_1, на заочне рішення Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 09 липня 2018 року (суддя Старовецький В.І., повне судове рішення виготовлено 09 липня 2018 року), -

В С Т А Н О В И В:

01 лютого 2018 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 звернулися з позовом до Першої Горлівської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про надання додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи його наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року в м. Горлівка Донецької області померла ОСОБА_5 - дружина ОСОБА_3 та матір ОСОБА_2.

Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1. На тимчасово окупованій території України в м. Горлівка Донецької області, як на час відкриття спадщини, так і до теперішнього часу, не діють державні та нотаріальні органи України.

Строк звернення з заявою про прийняття спадщини ними пропущено з поважних причин, оскільки для подання такої заяви нотаріусу потрібно надати свідоцтво про смерть ОСОБА_5, яке має бути оформлено на території, яка підконтрольна Україні, після встановлення в судовому порядку факту смерті ОСОБА_5

Позивачі просили визначити ОСОБА_3 та ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 протягом двох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2018 року замінено неналежного відповідача - Першу Горлівську державну нотаріальну контору Головного територіального управління юстиції у Донецькій області на належного відповідача - Горлівську міську раду Донецької області (а.с. 42).

Заочним рішенням Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 09 липня 2018 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3, ОСОБА_2 до Горлівської міської ради Донецької області про надання додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

Із вказаним рішенням суду не погодився позивач ОСОБА_3, в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_1, та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просив скасувати заочне рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог, надавши додатковий строк для прийняття спадщини.

В апеляційній скарзі позивач зазначив, що в позові наведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, та докази, які їх підтверджують. На думку позивача, суд взагалі не надав оцінку наведеним доказам.

Висновки суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову є помилковими, суперечать наявним у справі доказам та не ґрунтуються на законі.

Суд не взяв до уваги, що спадкодавець померла на окупованій території в зоні проведення активних бойових дій, де не діють державні органи України. Для оформлення свідоцтва про смерть необхідно було в судовому порядку встановити факт смерті ОСОБА_5 для чого знадобився певний час.

Зазначені підстави є поважними та мають бути враховані для вирішення питання про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відзив на апеляційну скаргу позивача ОСОБА_3 відповідач Горлівська міська рада Донецької області не надала.

В судовому засіданні апеляційного суду представник позивача - адвокат ОСОБА_1 підтримав доводи апеляційної скарги позивача ОСОБА_3, просив скасувати заочне рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог, надавши додатковий строк для прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні апеляційного суду вважала, що апеляційна скарга має бути задоволена, рішення скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позову.

Позивач ОСОБА_3 та представник Горлівської міської рада Донецької області в судове засідання апеляційного суду не з'явилися, але про дату, час і місце судового розгляду повідомлені шляхом оголошення на офіційному сайті Судової влади (а.с. 122).

Апеляційний суд вважав можливим розглянути справу в відсутності позивача ОСОБА_3 та представника відповідача, оскільки, відповідно до частини 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення представника позивача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_1, позивача ОСОБА_3, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.

За приписами ч.ч. 1 - 4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі, і не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Судом першої інстанції встановлено наступні неоспорені обставини.

ОСОБА_3 та ОСОБА_5 перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 24 березня 1998 року, виданого Горлівським міським відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області (а.с. 14).

ОСОБА_2 є дочкою ОСОБА_5 та ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 22 липня 1998 року, виданого Калінінським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Горлівки Донецької області (а.с. 15).

Рішенням Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 27 грудня 2017 року встановлено факт смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року у м. Горлівка Донецької області (а.с. 11-13).

Рішення набрало законної сили.

Після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року у м. Горлівка Донецької області, відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно відповіді завідувача Першої Горлівської державної нотаріальної контори Фоменко О.М. від 18 травня 2018 року, після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, спадкова справа не заводилась (а.с.46-48).

Відмовляючи в задоволенні позову про надання додаткового строку для прийняття спадщини, суд першої інстанції виходив з того, що позивачами не надано доказів поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини.

При вирішенні справи суд посилався на норми Цивільного кодексу України, які регулюють спадкові правовідносини.

Апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, оскільки доводи скарги є обґрунтовані, заявлені позовні вимоги відповідають нормам цивільного законодавства та підтверджені наявними у справі доказами.

Одночасно суд апеляційної інстанції вважає можливим вийти за межі вимог апеляційної скарги, скасувати заочне рішення в повному обсязі, та ухвалити нове про задоволення заявленого позову, оскільки при розгляді справи встановлено неправильне застосування норм матеріального права, які є підставою для скасування судового рішення.

У відповідності з вимогами ст.ст. 263, 264 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим.

Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання, зокрема: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов'язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємцям).

Згідно з ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права й обов'язки спадкодавця, які не припинилися в момент його смерті.

Як передбачено ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За приписами ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Нормами ст. 1270 ЦК України, встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкодавця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила цієї статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовуються.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року № 6-148цс15.

У п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, судам роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2, є спадкоємцями першої черги, у відповідності зі ст. 1261 ЦК України, оскільки перший є чоловіком, а друга - дочкою померлої ОСОБА_5

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачами при зверненні до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини не надано доказів того, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, що пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, та з дня відкриття спадщини сплинуло більше двох років.

Однак, при вирішенні справи, суд мав врахувати в повній мірі те, що позивачі та спадкодавець проживали в АДРЕСА_1, де не діють державні установи України, у тому числі, нотаріальні контори. Спадкоємцям потрібно було звертатися до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області, щоб встановити факт смерті ОСОБА_5, а рішення суду, яким встановлено даний факт, набрало законної сили 29 січня 2018 року.

Відповідно до Інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 10 травня 2018 року, інформація щодо заведення спадкової справи до майна ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, відсутня (а.с. 46-48).

Звертаючись до суду з даним позовом, позивачі посилалася на поважність причин пропуску ними строку у розумінні ст. 1272 ЦК України, оскільки померла ОСОБА_5 мешкала на території, яка тимчасово непідконтрольна органам державної влади України, факт її смерті необхідно було встановити судовим рішенням для отримання свідоцтва про смерть, після чого вона могла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Наведеного суд першої інстанції не врахував та в порушення ст.ст. 89, 263,264 ЦПК України не надав належної правової оцінки поважності причин пропуску позивачем строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, зокрема, чи пов'язані ці причини із об'єктивними, непереборними істотними труднощами. Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі Положення), факт смерті спадкодавця підтверджується свідоцтвом державного органу реєстрації актів цивільного стану про смерть, яке позивачі могли отримати лише після встановлення факту смерті на підставі судового рішення, а тривалість отримання відповідних документів стало причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса у передбачений законом строк.

Виходячи з положень ст. 29 ЦК України, ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання» від 11 грудня 2003 року № 1382-IV, сама по собі відмітка в паспорті про реєстрацію, за відсутності інших достатніх, належних і достовірних доказів, не містить безпосереднього ствердження щодо постійного та фактичного проживання чи не проживання особи у певному місці, та прийняття нею спадщини.

Таким чином, суд дійшов передчасного висновку про відмову в задоволенні позову, з порушенням норм права.

Згідно з ч.1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Виходячи з встановлених обставин, наданих сторонами доказів та вимог закону, рішення суду першої інстанції, як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог та визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, виходячи з поважності причин пропуску строку.

Відтак, апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Заочне рішення Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 09 липня 2018 року скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_3 та ОСОБА_2 до Горлівської міської ради Донецької області про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 та ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року в м. Горлівка Донецької області, два місяця з дня набрання законної сили судового рішення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повний текст постанови складений 10 грудня 2018 року.

Суддя Донецького

апеляційного суду М.С. Будулуца