1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/9177/18 2/335/2297/2018
про залишення позовної заяви без руху
13 серпня 2018 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Ходько В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент Реєстраційних послуг Запорізької міської ради, про виділ частки нерухомого майна в натурі, -
При вирішенні питання про відкриття провадження в цивільній справі суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, а саме позовна заява не містить належного викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо підстав виділення відповідної частки із нерухомого майна в натурі, незрозуміло, яка нерухомість є об'єктом спільної власності з якої слід виділити частку, хто є її співвласниками з посиланням на відповідні докази реєстрації прав такої власності, відповідності цього майна будівельним та технічним нормам на час розгляду справи, в позовній заяві не вказано РНОКПП, код ЄДРПОУ учасників справи (в тому числі самого позивача), не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, копії письмових доказів в порушення вимог ст. 95 ЦПК України не засвідчені належним чином, не надано підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, не вказано на які саме права та обов'язки третьої особи Департаменту Реєстраційних послуг Запорізької міської ради може вплинути рішення суду у справі, не обґрунтовано необхідність застосування обраного позивачем способу захисту прав та інтересів.
Одним із засобів юридичного захисту прав чи інтересів співвласників майна є його поділ чи виділ в натурі. При цьому, поділ майна означає припинення права спільної власності й виникнення на його основі права власності кожного з колишніх співвласників на окреме майно, тобто після такого поділу кожна зі сторін стає одноособовим власником певного майна, відносини права спільної власності припиняються. В той же час, виділ майна означає виокремлення певної частки майна із загальної маси спільного майна співвласників та збереження в частці, що залишилася, права спільної власності двох або більше осіб. Тобто режим спільності щодо всього майна зберігається, крім окремої речі, що виділяється.
Як вбачається, позовна заява не містить необхідних обставин в обґрунтування змісту позовних вимог з зазначення доказів, що їх підтверджують, а викладені позивачем обставини не відповідають предмету спору та змісту позовних вимог (позивач просить виділ, а фактично йдеться про поділ). Тому позивачу слід визначитися зі способом захисту порушених прав чи інтересів, складом учасників провадження та їх процесуальним статусом.
У цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.
Суддя має право відкрити провадження у справі за наявності як передумов права на предявлення позову, так і умов, які становлять порядок реалізації права на звернення до суду, і вони передбачені статтями 175, 177 ЦПК України. Зазначене свідчить, що в разі, якщо такі передумови наявні, то у цієї особи є право на судовий розгляд її цивільно-правової вимоги. Якщо яка-небудь із передумов відсутня, то немає і самого права; звернення до суду в такому разі не може призвести до судового розгляду зазначеного спору.
Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися і застосовуватися, починаючи з моменту предявлення позову до суду.
Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення шляхом надання уточненої позовної заяви чи письмових пояснень.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент Реєстраційних послуг Запорізької міської ради, про виділ частки нерухомого майна в натурі залишити без руху, надавши позивачу строк у два дні з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.
Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Ходько