Справа № 758/1003/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

04 червня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Захарчук С. С. ,

за участю секретаря судового засідання - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Зазначала, що 10.01.09 між нею та відповідачем було укладено шлюб. Від шлюбу мають дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Посилаючись на те, що подружнє життя у них не склалося, що шлюбні відносини між ними фактично припинилися, подальше спільне проживання та збереження сім'ї є неможливим, просила розірвати шлюб.

Позивач у судове засідання не з'явилася, від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, у якій просила позов задовольнити у повному обсязі та проти заочного розгляду справи не заперечила.

Відповідач у судове засідання не з'явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідач була належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; не з'явився в судове засідання без повідомлення причин; не подав відзив.

Позивач у заяві, поданій до суду, не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи.

За наявності сукупності умов, передбачених ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Оскільки позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для розгляду справи за відсутності позивача, від якої надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом установлено, що 10.01.09 між сторонами було укладено шлюб, актовий запис 24 (а.с. 6).

Від шлюбу сторони мають дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7-8).

Із встановлених обставин справи випливають правовідносини щодо припинення шлюбу між сторонами.

До цих правовідносин підлягають застосуванню норми ст. ст. 105, 110, 112 СК України.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 10 постанови від 21 грудня 2007 року N 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Установлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися. Примирення сторін є неможливим.

Оскільки, між сторонами втрачено взаєморозуміння та почуття любові, примирення подружжя, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними неможливо і суперечить інтересам подружжя та дітей, суд дійшов висновку про те, що збереження сім'ї є неможливим, шлюб між сторонами існує формально і може бути розірваним.

Керуючись ст.ст. 105, 110, 112 СК України, ст.ст. 206, 223, 258-259, 263-265, 268, 280 - 283, 353, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 (04108, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, дошлюбне прізвище - ОСОБА_1, та ОСОБА_2, зареєстрований 10.01.09 відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського рай онного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 24 - розірвати.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України позивач має право оскаржити рішення до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення - 04.06.18.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення відповідачем може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення - 04.06.18.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С. С. Захарчук