Справа № 628/3778/18
Провадження №2/628/1814/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 грудня 2018 року Куп'янський міськрайонний суд Харківської області в особі судді Шиховцової А.О., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

04.12.2018 позивач ОСОБА_1 звернувся до Куп'янського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених п. п. 2, 4, 5, 8 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, а саме: не повно зазначено найменування відповідачів, а саме, відсутня дата та місце їх народження; не зазначені докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме, позивач не зазначив, якими належними, допустимими доказами підтверджується обставина, на яку він посилається, а саме належність йому квартири на праві власності, в якій зареєстровані відповідачі, однак до позовної заяви додано лише копію свідоцтва про право власності на житло від 01.04.1999, де зазначено, що квартира є спільною часткової власністю сторін по справі, проте витяг з державного реєстру прав власності на нерухоме майно на час звернення до суду не надано, також не додано до позовної заяви належним чином затверджений Акт про не проживання відповідачів на спірній житловій площі; не зазначені докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Натомість, до позовної заяви додані не завірені належним чином копії документів та відсутні відомості про знаходження оригіналів таких документів у позивача.

Позивач просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою, посилаючись на норми: ст.ст. 71, 72 ЖК України, якими встановлюється порядок користування жилими приміщеннями в будинках державного і громадського житлового фонду, а спірне житлове приміщення - квартира, як зазначає позивач є об'єктом власності громадян; ст. 405 ЦК України, якою регулюються права членів сім'ї власника житла на користування житлом та дана стаття не визначає підстави втрати права користування житловим приміщенням членом сім'ї, який є співвласником. В той же час позивач у позові посилається на ст. 116 ЖК України, яка передбачає підстави виселення громадян з будинків державного і громадського житлового фонду, а не приватної власності, посилаючись на те, що відповідачі використовують житло не за призначенням.

Отже, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог: спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону, підстави та обґрунтування позовних вимог щодо відповідачів, які є співвласниками квартири, як вбачається з копії свідоцтва про право власності, доданого позивачем.

Суд звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі неусунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вищезазначені вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позову у 10-деннний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до суду необхідних доказів, а також квитанції про сплату судового збору. Роз'яснити, що в разі не усунення недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.О.Шиховцова