АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№22-ц/796/2833/2018 Головуючий в 1 інстанції - Даниленко В.В.
П О С Т А Н О ВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2018 року м.Київ

Апеляційний суд міста Києва у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді доповідача - Панченка М.М.

суддів - Волошиної В.М., Слюсар Т.А.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 06 грудня 2017 року про повернення заявникові зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди.

В ході розгляду указаної цивільної справи ОСОБА_1 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Указана зустрічна позовна заява у судовому засіданні від 29 листопада 2017 року протокольною ухвалою залишена без руху з підстав несплати заявником судового збору.

01 грудня 2017 року ОСОБА_1 на виконання указаної ухвали сплатив 25 грн. судового збору, а також подав до суду заяву про зменшення розміру судового збору.

Вважаючи, що заявником в повній мірі не усунуто недоліки позовної заяви, судом першої інстанції ухвалою від 06 грудня 2017 року зустрічну позовну заяву повернуто ОСОБА_1.

В поданій апеляційній скарзі позивач за зустрічним позовом просить зазначену ухвалу скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та постановити нову ухвалу, якою заяву ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору задовольнити та відкрити провадження за зустрічною позовною заявою, повернувши справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Скаржник посилається на те, що протокольна ухвала від 29 листопада 2017 року, якою позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху, не містила чітких вказівок щодо розміру судового збору, а також реквізитів, за якими судовий збір підлягав сплаті, а тому сплата позивачем за зустрічним позовом судового збору у розмірі 25 грн. не може вважатися невиконанням вимог відповідної ухвали.

В порядку п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. У разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду (п. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Таким чином, справа підлягає розгляду Апеляційним судом міста Києва.

На підставі ч. 13 ст. 7 та ст. 369 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без проведення судового засідання та повідомлення учасників процесу про розгляд справи.

28 березня 2018 року до суду надійшов відзив позивача за первісним позовом, згідно якого позивач заперечує проти апеляційної скарги, посилаючись на те, що розмір судового збору, який підлягає сплаті, встановлюється законом, а не судом.

Заслухавши доповідь судді Панченка М.М., з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, з таких підстав.

Так, за змістом ч. 5 ст. 119 ЦПК України(в редакції, чинній на момент постановлення оскаржуваної ухвали), до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 121 ЦПК України(в редакції, чинній на момент постановлення оскаржуваної ухвали), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Із системного аналізу указаних норм права слідує, що залишаючи позовну заяву без руху, суд має чітко зазначити підстави такої процесуальної дії. Зокрема, залишаючи заяву без руху з підстав несплати судового збору, суд повинен в ухвалі зазначити суму судового збору, яка підлягає сплаті, порядок усунення недоліків(сплати судового збору), реквізити такої сплати тощо.

Разом з тим, із аудіозапису судового засідання від 29 листопада 2017 року слідує, що судом зазначених вимог виконано не було, зокрема, не було роз'яснено заявникові в якому розмірі підлягає сплаті судовий збір за подання зустрічної позовної заяви.

Необхідність такого роз'яснення підтверджується, в тому числі, ч. 2 ст. 185 ЦПК України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, згідно якої, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Крім того, в ухвалі про повернення позовної заяви суд надає оцінку доводам заявника щодо звільнення від сплати судового збору, в той час як ОСОБА_1 подавалася заява про зменшення суми судового збору, що підлягає сплаті. При цьому, судом належним чином не надано оцінки конкретним документам, наданим заявником на підтвердження вимог відповідного клопотання.

З огляду на викладене, сплата ОСОБА_1 судового збору у сумі 25 грн. не може в повній мірі вважатися невиконанням вимог протокольної ухвали про залишення позовної заяви без руху, з огляду на що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 06 грудня 2017 року про повернення зустрічного позову є передчасною та постановленою з порушенням норм процесуального права.

При цьому, задовольнити вимоги апеляційної скарги в частині постановлення нової ухвали про задоволення клопотання щодо зменшення суми судового збору та відкриття провадження за зустрічною позовною заявою - не видається можливим, оскільки указані процесуальні дії не належать до компетенції суду апеляційної інстанції та підлягають вчиненню судом першої інстанції в ході продовження розгляду справи, у випадку наявності відповідних правових підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст.7,369,374, 379 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 06 грудня 2017 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: