Номер провадження 2/754/644/18
Справа №754/4842/17
07 травня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання - Малинки А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -
Позивач 11.04.2017 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення на її користь аліментів на утримання неповнолітньої дитини - доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини з усіх видів доходу відповідача щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня пред'явлення позову і до досягнення дитиною повноліття. Свої вимоги позивач мотивує тим, що їхня спільна з відповідачем донька проживає разом з нею та перебуває на її утриманні, а тому вона бажає стягнути з відповідача аліменти в судовому порядку, оскільки їй невідомо чи працює відповідач офіційно та вважає, що він зобов'язаний надавати матеріальну допомогу на утримання дитини.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Шевчука О.П. від 12.04.2017 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.
На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2018, справа була передана на розгляд новому складу суду - головуючому Зотько Т.А.
Ухвалою суду від 29.03.2018 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.
Позивач у судовому засіданні від 24.04.2018 свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позові. В подальшому позивачем до суду було подано заяву, у якій остання просила закінчити розгляд справи у її відсутність.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином за його адресою місця проживання, однак, конверти з судовими повістками про виклик повернулись до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», про що свідчать матеріали справи, відзиву на позов від останнього на адресу суду не надходило.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, позивач проти проведення у справі заочного розгляду, з постановленням заочного рішення не заперечувала, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Вивчивши матеріали позовної заяви та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.
Сторони по справі мають спільну доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується наданою копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.4).
На даний час дитина проживає з матір'ю, знаходиться на її утриманні, що підтверджується відповідним актом складеним ЖЕД №301 (а.с.5).
Законодавцем положенням ч.2 ст.51 Конституції України закріплений конституційний обов'язок батьків утримувати своїх дітей.
Відповідно до ч.2 ст.150 СК України батьки зобов'язані піклуватись про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.
Згідно вимог ч.1, 2 ст.155 СК України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов'язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності.
Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.
Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дітей до досягнення ними повноліття.
Відповідно до ст. 27 Конвенції про захист прав дитини, батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Згідно із ст. 18 Конвенції про захист прав дитини суд повинен докласти всіх можливих зусиль для того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини.
Батьки несуть основну відповідальність за виховання та розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально важливим урахуванням інтересів дитини.
Стаття 181 Сімейного кодексу України передбачає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
У відповідності із ст.182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Згідно ч.1 ст.183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом
Позивач у своїй позовній заяві просить суд стягнути на її користь з відповідача на утримання неповнолітньої доньки аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред'явлення позову і до досягнення дитиною повноліття.
Так, згідно ч. 2 ст. 182 СК України (в редакції чинній на час пред'явлення позивачем позову до суду) мінімальний розмір аліментів на одну дитину не міг бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 (набрав законної сили 08.07.2017) внесено зміни зокрема до ч. 2 ст. 182 СК України, яку викладено в новій редакції, а саме розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч.1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову, про це відповідно також просить позивач у своїй позовній заяві.
Зважаючи на те, що відповідач за віком є працездатним, відомостей про наявність на утриманні інших дітей чи непрацездатних дружини, батьків до суду не надійшло, а також враховуючи внесені законодавцем зміни до ст.182 СК України, якою встановлений мінімальний розмір аліментів, суд вважає можливим стягувати з відповідача на користь позивача на утримання доньки аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно до досягнення дитиною повноліття.
Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів на утримання дитини в межах суми платежу за один місяць.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 640 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 141, 223, 258, 259, 263-265, 280-284, 289, 354-355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.ст. 7, 8, 11, 180-182, 183,191 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.
Стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Донецька, РНОКПП невідомий (що проживає: АДРЕСА_1), на користь ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1 (що проживає: АДРЕСА_2), на утримання доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, аліменти у розмірі ? частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 11.04.2017 року.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Донецька, РНОКПП невідомий (що проживає: АДРЕСА_1), на користь держави судовий збір у розмірі 640 грн..
Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Повний текст судового рішення складено 14.05.2018.
Суддя: