П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2018 року місто Київ

справа № 643/2034/17-ц

апеляційне провадження № 22-ц/824/769/2018

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.

секретаря Коцюрби Л.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", подану представником Петренко ГалиноюВікторівною, на рішення Печерського районного суду міста Києва у складі судді Литвинової І.В. від 25 червня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", треті особи: Державне підприємство "Національні інформаційні системи" в особі Харківської філії, ОСОБА_3, про визнання зобов'язання за договором застави припиненим,

в с т а н о в и в :

У лютому 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 19 грудня 2007 року між ВАТ "Кредитпромбанк", правонаступником якого є ПАТ "Дельта Банк", та ОСОБА_3 укладено договір застави транспортного засобу Subaru Tribeca, державний реєстраційний номер НОМЕР_1. 10 листопада 2016 року на виконання рішення Орджонікідзевського районного суду міста Харкова про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ "Дельта Банк" заборгованості за кредитними договорами в сумі 295 930 грн. 74 коп. були проведені електронні торги з продажу легкового автомобіля Subaru Tribeca, державний реєстраційний номер НОМЕР_1. Переможцем торгів визнано позивача.

Посилаючись на те, що після проведення електронних торгів ПАТ "Дельта Банк" не подало заяву про припинення обтяження до ДП "Національні інформаційні системи", просив суд визнати припиненим зобов'язання за договором застави та зареєструвати в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна припинення зазначеного обтяження.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 25 червня 2018 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Визнано припиненим зобов'язання за договором застави № 0709/71/31/07-А від 19 грудня 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Адамовою Л.А., зареєстрованим за № 4421 та

обтяження № 6272459, зареєстрованого 20 грудня 2007 року о 15:45:12 реєстратором Харківською філією державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, а саме на транспортний засіб - автомобіль Subaru Tribeca (номерний знак НОМЕР_1, 2007 року випуску, розкомплектований). У задоволенні позову в частині вимоги про зобов'язання зареєструвати в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна припинення обтяження (вилучення обтяження): № № 6272459, зареєстрованого 20 грудня 2007 року о 15:45:12 реєстратором Харківською філією державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, відмовлено. Стягнуто з ПАТ "Дельта Банк" в дохід держави суму судового збору у розмірі 1409 грн. 60 коп.

У поданій апеляційній скарзі представник ПАТ "Дельта Банк" - Петренко Г.В., посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Скаржник зазначає, що ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд не врахував ту обставину, що банком подано позов про визнання електронних торгів недійсними, тобто фактично оскаржуються підстави набуття позивачем права власності на спірний автомобіль. Крім того, суми коштів отриманої внаслідок реалізації транспортного засобу не вистачає для погашення заборгованості за кредитними договорами.

Рішення суду в частині відмови у задоволенні позову про зобов'язання зареєструвати в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна припинення обтяження не оскаржується, а тому в силу ст. 367 ЦПК України судом апеляційної інстанції не перевіряється.

У відзиві на апеляційну скаргу ДП "Національні інформаційні системи" в особі Харківської філії заперечує проти задоволення апеляційної скарги та зазначає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

ОСОБА_2 відзив на апеляційну скаргу до суду не подав.

Сторони в суд апеляційної інстанції не з'явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином. З урахуванням положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення в цій частині, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом установлено, що 19 грудня 2007 року між ВАТ "Кредитпромбанк", правонаступником якого є ПАТ "Дельта Банк", та ОСОБА_3 укладено договір застави транспортного засобу Subaru Tribeca, державний реєстраційний номер НОМЕР_1.

В межах примусового виконання виконавчого листа № 2029/678/12, виданого 7 березня 2013 року Орджонікідзевським районним судом міста Харкова про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ "Дельта Банк" заборгованості за кредитними договорами в сумі 295 930 грн. 74 коп., 10 листопада 2016 року були проведені електронні торги з продажу легкового автомобіля Subaru Tribeca, державний реєстраційний номер НОМЕР_1.

Відповідно акту про проведення електронних торгів від 22 листопада 2016 року переможцем торгів визнано ОСОБА_2

4 січня 2017 року позивач звернувся до ПАТ "Дельта Банк" з письмовою вимогою про припинення обтяження у зв'язку з примусовим продажем заставленого майна. Зазначена вимога була залишена без відповіді.

Загальні положення про заставу містяться у параграфі 6 глави 49 книги п'ятої "Зобов'язальне право" Цивільного кодексу України.

Так, відповідно ч. 1 ст. 572 ЦК України поняття застави можна визначити як спосіб забезпечення зобов'язань, в силу якого кредитор (заставодержатель) має право у разі

невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Тобто застава виступає гарантією заставодержателя на переважне право одержання задоволення своїх вимог за невиконаними зобов'язаннями боржника.

Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 593 ЦК України підставою припинення застави, зокрема, є реалізація предмета застави. У разі припинення права застави на нерухоме майно до державного реєстру вносяться відповідні дані.

Наведена норма матеріального права кореспондується зі ст. 28 Закону України "Про заставу", відповідно до якої застава припиняється в разі примусового продажу заставленого майна.

Таким чином, можна дійти висновку, що припинення права застави також зумовлює внесення відповідних відомостей про припинення обтяження з Державного реєстру обтяжень рухомого майна (п. п. 24-27 постанови Кабінету Міністрів України від 5 липня 2004 р. № 830 "Про затвердження Порядку ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна").

Наказом Міністерства юстиції України від 07 липня 2006 року № 957/5 (із змінами) "Про визначення реєстраторів Державного реєстру обтяжень рухомого майна" реєстраторами Реєстру визначені Державне підприємство "Національні інформаційні системи", державні нотаріальні контори та приватні нотаріуси.

Правовий режим регулювання обтяжень рухомого майна, встановлених з метою забезпечення виконання зобов'язань, а також правовий режим виникнення, оприлюднення та реалізації інших прав юридичних і фізичних осіб стосовно рухомого майна визначається Законом України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень".

Так, відповідно до ст. ст. 3, 4 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов'язує виникнення прав і обов'язків щодо рухомого майна.

Статтею 43 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" встановлено, що відомості про припинення обтяження вносяться до Реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків інших обов'язкових платежів та інформація про припинення обтяження.

Згідно з ч. 3 ст. 44 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п'яти днів зобов'язаний подати реєстратору Реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Реєстру. У разі невиконані цього обов'язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків.

Отже, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що застава спірного транспортного засобу припинена у зв'язку з реалізацією предмета застави шляхом його продажу на електронних торгах і як наслідок на банк було покладено обов'язок подати заяву про припинення обтяження вказаного майна.

Подання банкомпозову про визнання електронних торгів недійсними в іншому самостійному провадженні правового значення при вирішенні даного спору не мають, а тому доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими.

Посилання скаржника на те, що суми грошових коштів отриманої внаслідок реалізації транспортного засобу не вистачає для погашення заборгованості за кредитними договорами не може слугувати підставою для відмови у припиненні застави транспортного засобу у зв'язку з його реалізацією.

Ураховуючи встановлені судом обставини, рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, що відповідно до ст. 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", подану представником Петренко Галиною Вікторівною, залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 червня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Я.В. Головачов

Судді: І.М. Вербова

О.В. Шахова