Справа № 466/4651/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 серпня 2018 року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Федорова О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Львів Головного територіального управління юстиції у Львівській областіпро перерахунок заборгованості та зміну розміру стягнутих аліментів,-

встановив:

14.05.2018 року позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_2, звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована ІНФОРМАЦІЯ_2, третя особа без самостійних вимог Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Львів Головного територіального управління юстиції у Львівській області про перерахунок заборгованості та зміну розміру стягнутих аліментів.

Позивач ОСОБА_1 разом із позовною заявою надав клопотання про відстрочку сплати судового збору, яке обґрунтовує відсутністю коштів на його оплату у зв'язку зі скрутним фінансовим становищем.

Зазначає, що приписами п.1 і 2 ст. 8 Закону України № 3674-VI від 08.07.2011року "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від предявлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого ч и нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «JedamskiandJedamska v. Poland»).

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, також вивчив клопотання про відстрочку сплати судового збору, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розміри сплати судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з 01 січня 2018 року встановлено 1762 гривні.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 704, 80 грн.

Згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено вичерпний перелік категорій осіб які від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються.

Згідно долученої довідки про доходи від 07.06.2018 року № Д-15 - вбачається, що ОСОБА_1 працює за основним місцем роботи у Личаківській районній адміністрації Львівської міської ради провідним спеціалістом з 23.05.2017 року, та щомісячно отримує заробітну платню, загальна сума доходу з грудня 2017 року по травень 2018 року за винятком аліментів (лише травень 2018 року 4 957,39 грн.) - складає 44 960,10 (сорок чотири тисячі девятсот шістнадцять гривень 10 копійок).

Посилання на утримання начебто незаконної заборгованості по аліментах, суд не може взяти до уваги, як скрутне становище, а також як зазначає сам ОСОБА_1, зазначені утримання із заробітної платні ним оскаржуються.

Також суд звертає увагу на те що до заяви про відстрочення сплати судового збору не додано документів про утримання будь-яких сум із доходу ОСОБА_1, окрім утримання за травень 2018 року коштів у розмірі 4 957,39 грн. згідно довідки про доходи, проте долучено Розрахунок державного виконавці Шевченківського ВДВСм. Львова ГТУЮ у Львівській області ОСОБА_3 заборгованості по аліментах від 16.04.2018 року, з якого вбачається саме заборгованість по сплаті аліментів за рішенням Шевченківського районного суд м. Львова від 02.12.2016 року.

Таким чином заява про відстрочення сплати судового збору не обґрунтована, доказів на підтвердження відсутності коштів позивачем до позовної заяви не долучено.

Також суд звертає увагу, що подане клопотання про відстрочку сплати судового збору не містить дати її підписання.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам визначеним ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху поставляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до вимог п.2 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» необхідно сплатити в розмірі 704,80 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи те, що клопотання про відстрочення сплати судового збору відхилено, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення цих недоліків.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 260, 261 ЦПК України, -

постановив :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Львів Головного територіального управління юстиції у Львівській області про перерахунок заборгованості та зміну розміру стягнутих аліментів - залишити без руху.

Надати позивачу строк, для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу ОСОБА_1 якщо ним відповідно до ухвали суду у встановлений строк буде виконано вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду

Суддя: ОСОБА_4