"28" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді Астахової О.О.,
при секретарі: Якименко Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Центр надання адміністративних послуг Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернулась до суду із позовом в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просить усунути перешкоди у здійснені права власності на квартиру АДРЕСА_1, шляхом зняття віповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстраційного обліку.
Обґрунтовуючи свої вимоги тим, що означена квартира належить їй на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 22 вересня 2017 року, укладеного із ОСОБА_3.
Після укладення означеного договору колишній власник ОСОБА_3 із своєю дружиною ОСОБА_4 були зняті з реєстрації у вказаній квартирі.
Однак на даний час син ОСОБА_3 - відповідач по справі ОСОБА_2, продовжує бути зареєстрованим у АДРЕСА_2 хоча не проживає в ній з 08 січня 2016 року. У зв'язку з чим, позивач не може в повній мірі реалізувати своє право власника у користуванні та розпорядженні належною їй квартирою.
Оскільки досудове врегулювання спору виявилось неможливим, позивач змушена звернутись з даним позовом до суду.
У судове засідання сторони, третя особа не з'явились, хоча про день, час і місце слухання справи повідомлялись судом належним чином.
Позивач подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, зі змісту якої убачається, що заявлені позовні вимоги вона підтримує у повному обсязі, просить позов задовольнити, виходячи з доводів, якими обґрунтовується позовна заява, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
Відповідач про причини неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи, розгляду справи у його відсутність або відзиву на позовну заяву до суду не надійшло.
Від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації та прийняття рішення відповідно до вимог діючого законодавства.
Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 22 вересня 2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 був укладений договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 за реєстровим номером 1020, згідно з яким позивач купила вказану квартиру (а.с. 8-11).
Право власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано у встановленому законом порядку, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22.09.2017 року №98161188 (а.с. 12).
Відповідно до умов п. 7.1 даного договору продавець зобов'язався, зокрема зняти з реєстрації місце проживання громадян за адресою квартири не пізніше 06 жовтня 2017 року.
Проте, як убачається із Витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва від 26.07.2018 року №32110423 у квартирі АДРЕСА_1, значиться зареєстрованим відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 96).
Як убачається із актів про непроживання від 30 грудня 2016 року і 24 липня 2017 року, затверджених головою правління ОСББ "Арсеналець-4", ОСОБА_2 з 08 січня 2016 року не проживає у квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 18, 19).
Згідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідач не бажає добровільно виписуватися з квартири, що створює для позивача незручності у реалізації права власності на вказану квартиру.
Відповідно до ст. 150 ЖК України позивач має право користуватися та розпоряджатися своєю власністю (квартирою) на свій розсуд, а відповідач зобов'язаний не чинити позивачу перешкоди у користуванні власністю.
Згідно із ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Статтею 16 ЦК України, визначено способи захисту цивільних прав та інтересів судом.
Оскільки позивач в установленому законом порядку на відповідній правовій підставі набула право власності на вказану квартиру, відповідач свій обов'язок, щодо зняття з реєстраційного обліку не виконав, що призводить до порушення прав і законних інтересів власника квартири АДРЕСА_1, - позивача у справі у здійсненні нею права власності належного їй нерухомого майна, суд приходить до висновку, що позивачем вірно обрано спосіб захисту. А тому позовні вимоги ОСОБА_1 про зняття з реєстрації ОСОБА_2 підлягають задоволенню.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 640,00 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 12-13, 141, 258-259, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 15,16, 386, 391 ЦК України, ст.ст. 150, 155 ЖК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Центр надання адміністративних послуг Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Усунути перешкоди ОСОБА_1 у здійснені права власності на квартиру АДРЕСА_1, шляхом зняття ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстраційного обліку.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя : О.О. Астахова