УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2018 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідача ОСОБА_1, подане його представником, про закриття провадження в справі за позовом, поданим заступником прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Заступник прокурора міста Києва звернувся в суд в інтересах держави в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити дії, а саме: за власний рахунок провести перебудову збудованих на земельних ділянках об'єктів шляхом їх приведення до поверховості, передбаченої для садибної забудови (не більше 4 поверхів).

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2017 року відкрито провадження у справі.

05 червня 2018 року представник відповідача через канцелярію суду подала клопотання про закриття провадження у справі, оскільки зазначений спір має розглядатись за правилами адміністративного судочинства.

У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі.

Представник позивача у судовому засіданні зазначила, що при вирішенні питання про закриття провадження у справі покладається на розсуд суду.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримала заявлене клопотання.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Частиною 5 ст. 56 ЦПК України визначено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, визначальним критерієм віднесення справи до справ адміністративної юрисдикції є наявність стороною у справі суб'єкта владних повноважень та виконання ним у спірних відносинах управлінських функцій.

Водночас, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб'єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначені органи архітектурно-будівельного контролю, до яких належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно з п.п. 1 п. «б» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчим органам міських рад делеговано повноваження у галузі будівництва, а саме: надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради є суб'єктом владних повноважень, оскільки здійснює делеговані повноваження, а тому юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи за участю виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад, які виникають під час виконання повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю.

Зі змісту ч. 4 ст. 5 КАС України вбачається, що до компетенції адміністративних судів належать спори за зверненням суб'єкта владних повноважень, в яких одночасно можуть бути відповідачами фізичні особи в чітко визначених законами України випадках.

Згідно зі ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

З огляду на наведене, орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об'єкта. Цей припис є обов'язковою передумовою для можливості контролюючого органа на звернення до суду на підставі ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв'язку з його невиконанням. А тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 5 КАС України, такий позов повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Дії органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснюються ним як суб'єктом владних повноважень послідовно в чітко визначеному порядку. Зокрема, такий орган, що наділений контролюючими функціями, видає припис, який є обов'язковим до виконання і може бути оскаржений до суду. Оскільки дії щодо видання припису є публічно-правовими, то і подальше звернення до суду з позовом про проведення перебудови збудованих об'єктів зумовлено правовідносинами публічно-правового характеру й повинно розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Звертаючись до суду з позовом про проведення перебудови збудованих об'єктів і мотивуючи такий позов порушеннями архітектурних, містобудівних, пожежних, санітарних або інших подібних норм і правил, суб'єкт владних повноважень діє не з метою захисту своїх приватних прав та інтересів, а з метою захисту прав та інтересів громади або невизначеного кола осіб від можливих порушень їхніх прав та з метою запобігти можливих суспільно значимих несприятливих наслідкам порушення відповідних норм і правил.

Таким чином, спори, які виникають за участю суб'єкта владних повноважень з метою реалізації у спірних відносинах наданих йому законодавством владних управлінських функцій, є публічно-правовими.

З огляду на те, що заступник прокурора міста Києва звернувся в суд в інтересах держави в особі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), тобто суб'єкта владних повноважень при реалізації управлінських функцій щодо виявлення факту самочинного будівництва, зазначений спір повинен розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 квітня 2018 року в справі № 161/14920/16-а.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 17 січня 2018 року вжито заходів забезпечення цього позову, а саме заборонено ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам за дорученням ОСОБА_1, в тому числі й з тими, з якими у ОСОБА_1 наявні укладені правочини на проведення будівельних робіт, проводити будівельні роботи на земельних ділянках з кадастровими номерами НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 105-106).

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 21 лютого 2018 року вжито заходів забезпечення цього позову, а саме заборонено відчуження багатоповерхового житлового будинку, розташованого на земельних ділянках з кадастровими номерами НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 та заборонено відчуження квартир, розташованих за адресою: АДРЕСА_2, згідно з переліком квартир, наведених в ухвалі суду (№№ 1-243) (т. 2, а.с. 173-178).

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Частиною 9 цієї статті визначено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на те, що провадження у справі підлягає закриттю, заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалами Солом'янського районного суду м. Києва від 17 січня 2018 року та від 21 лютого 2018 року слід скасувати.

Керуючись статтями 158, 255, 256, 268, 272 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_1, подане його представником, про закриття провадження в справі за позовом, поданим заступником прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити дії задовольнити.

Закрити провадження в справі за позовом, поданим заступником прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Департменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити дії.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 17 січня 2018 року, якою заборонено ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам за дорученням ОСОБА_1, в тому числі й з тими, з якими у ОСОБА_1 наявні укладені правочини на проведення будівельних робіт, проводити будівельні роботи на земельних ділянках з кадастровими номерами НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 по АДРЕСА_1.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 21 лютого 2018 року, якою: заборонено відчуження багатоповерхового житлового будинку, розташованого на земельних ділянках з кадастровими номерами НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 по АДРЕСА_1 та заборонено відчуження квартир, розташованих за адресою: АДРЕСА_2, згідно з переліком квартир, наведених в ухвалі суду (№№ 1-243).

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: