Ухвала

02 липня 2018 року

м. Київ

справа № 523/10101/16-ц

провадження № 61-37396ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк», яка підписана представником ОСОБА_1, на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2016 року та постанову апеляційного суду Одеської області від 03 травня 2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський акціонерний банк» 02 червня 2018 року через засоби поштового зв'язку звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, яка підписана представником ОСОБА_1, на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2016 року та постанову апеляційного суду Одеської області від 03 травня 2018 року.

На підставі касаційної скарги публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У касаційній скарзі публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський акціонерний банк» просить відстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги до розгляду справи по суті у зв'язку з важким фінансовим становищем та відсутністю можливості сплатити судовий збір через здійснення процедури ліквідації.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. Здійснення процедури ліквідації банку не свідчить про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для відстрочення від сплати судового збору. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

За таких обставин, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред'явлення позову - 2016 рік) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила 1 розмір мінімальної заробітної плати.

У частині третій статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У підпункті 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, враховуючи характер спору та клопотання у скарзі, особі, яка подала касаційну скаргу, за подання касаційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 512,00 грн (1 378,00 грн * 200%*2 вимоги немайнового характеру).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до УК у Печерському районі (Печерс. р-н) 22030102, код ЄДР: 38004897 , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055). Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2016 року та постанову апеляційного суду Одеської області від 03 травня 2018 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат