Справа № 526/2549/17
Провадження № 2-во/526/13/2018
У Х В А Л А

27 листопада 2018 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі

головуючої судді Тищенко Л.І.

з участю секретаря Синепол С.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гадяч заяву представника АТ КБ «ПриватБанк» про виправлення описки,

в с т а н о в и в:

У провадженні Гадяцького районного суду Полтавської області перебувала цивільна справа № 526/2549/17 провадження № 2/526/110/2018 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням суду від 14 лютого 2018 року позовні вимоги позивача задоволено у повному обсязі та стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором.

05 травня 2018 року Гадяцьким районним судом Полтавської області видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором № б/н від 24.07.2013 у сумі 64075 грн 85 коп.

14 листопада 2018 року до Гадяцького районного суду Полтавської області надійшла заява представника АТ КБ "ПриватБанк" про виправлення описки у виконавчому листі та рішенні від 14.02.2018 Гадяцького районного суду Полтавської області у цивільній справі № 526/2549/17, в якій представник заявника зазначає, що за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості було задоволено позовні вимоги позивача.

05.05.2018 Гадяцький районний суд Полтавської області видав виконавчий лист, в якому було допущено описку, а саме зазначено скорочене найменування стягувача. Зазначена помилка є перешкодою для предявлення виконавчого листа для виконання у Державну виконавчу службу, тому представник у заяві просить виправити описку у вищезазначеному виконавчому листі та рішенні суду, зазначивши повне найменування стягувача.

Представник АТ КБ "ПриватБанк" у судове засідання не з'явився, у заяві про виправлення описки вказав про можливість розгляду справи без його участі.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання також не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно ч. 3 ст. 432 ЦПК України, неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви про внесення виправлень. Отже суд вважає за можливе розглядати справу без участі сторін.

Згідно ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

До матеріалів заяви про виправлення описки додано ксерокопію виконавчого листа № 526/2549/17 з відміткою державного виконавця про повернення виконавчого листа на підставі п. 6 ч. 4 ст. 4 ЗУ «Про виконавче провадження».

Відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження», виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби без прийняття до виконання протягом трьох робочих днів з дня його предявлення, якщо виконавчий документ не відповідає вимогам, передбаченим цією статтею, або якщо стягувач не подав заяву про примусове виконання рішення відповідно до статті 26 цього Закону.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що у виконавчому документі зазначається повне найменування (для юридичних осіб) стягувача та місцезнаходження (для юридичних осіб).

За таких обставин, суд вважає, що вимоги заявника в частині зазначення повного найменування стягувача, а саме ПАТ КБ «Приватбанк», у виконавчому листі, підлягають до задоволення, з підстав його повернення без виконання саме з цих підстав.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це допущена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Як вбачається з мотивувальної частини заяви представника заявника, опискою у резолютивній частині рішення від 14.02.2018, є зазначення скороченої назви позивача, а саме ПАТ КБ «Приватбанк».

Як встановлено судом, 14 лютого 2018 року Гадяцьким районним судом Полтавської області, зі згоди позивача ПАТ КБ «ПриватБанк», у звязку з неявкою у судове засідання відповідача ОСОБА_1, ухвалено заочне рішення.

У прохальній частині позовної заяви позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, зазначено скорочене найменування позивача ПАТ КБ «ПриватБанк».

Розгляд справи проводився за відсутності представника позивача, тому суд, не виходячи за межі предявлених позовних вимог, ухвалив рішення, зазначивши у резолютивній його частині вимоги, у тому вигляді, як було заявлено позивачем, тобто скорочене найменування позивача.

На час ухвалення вищезазначеного заочного рішення ПАТ КБ «ПриватБанк» відомості про зміну назви юридичної особи з ПАТ на АТ КБ «ПриватБанк», були відсутні.

Суд, враховуючи визначення описки, у розумінні статті 269 ЦПК України, до якої не відноситься не зазначення повної назви позивача, а також враховуючи відсутність відомостей щодо ускладнення виконання рішення суду, саме з цих підстав, вважає, що вимоги представника заявника у цій частині не підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 258, 260, 269, 432 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву представника АТ КБ «ПриватБанк» про виправлення описки задовольнити частково.

Зазначити повне найменування стягувача: Публічне Акціонерне Товариство ОСОБА_2 «ПриватБанк» у виконавчому листі, виданому у цивільній справі № 526/2549/17 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В іншій частині вимоги заяви залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Гадяцький районний суд Полтавської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Головуючий Л. І. Тищенко