Справа №359/2790/18
Провадження №2/359/1633/2018
20 вересня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Петровій О.О.,
розглянувши в приміщенні суду у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
В квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 14 червня 2006 року вона уклала шлюб з ОСОБА_2 Позивач не бажає жити однією сім'єю з відповідачем, збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Тому ОСОБА_1 просить суд розірвати шлюб. Крім того, вона просить відновити її дошлюбне прізвище - ОСОБА_1.
Представник позивача ОСОБА_3 не з'явилась у судове засідання та надіслала заяву, в якій вона наполягає на задоволенні позову та просить розглянути цивільну справу у відсутності її довірителя.
ОСОБА_2 також не з'явився у судове засідання. Він завчасно у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується поштовою кореспонденцією (а.с.29). Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад 4 місяці.
На підставі ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив протокольну ухвалу про про-ведення заочного розгляду цивільної справи у відсутності сторін (а.с.30).
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Встановлено, що 14 червня 2006 року сторони уклали шлюб, зареєстрований у ВРАЦС Бориспільського МУЮ Київській області, про що був складений відповідний актовий запис за №226. Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 14 червня 2006 року (а.с.4).
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу супере-чило б інтересам хоча б одного з них.
Як роз'яснив Верховний Суд України, згідно зі ст.24 цього Кодексу шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допуска-ється. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої 10 грудня 1948 року Генеральною Асамблеєю ООН.
Встановлено, що ОСОБА_1 не бажає жити однією сім`єю з відповідачем. Збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Примушування позивача до шлюбу з ОСОБА_2 не допускається.
З огляду на це суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, допустимо розірвати.
Згідно з ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстра-цією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи ту обставину, щопісля розірвання шлюбу ОСОБА_1 бажає відновити своє дошлюбне прізвище - ОСОБА_1, суд приходить до висновку про задоволення цієї вимоги.
Відповідно до ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов'язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 704 гривень 80 копійок.
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, ч.1-ч.3 ст.259, ст.ст.263-265, 268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений 14 червня 2006 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований у відділі реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області, про що був складений відповідний актовий запис за №226, розірвати.
Відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_1 - ОСОБА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 704 гривень 80 копійок.
Заочне рішення суду складено в повному обсязі 24 вересня 2018 року.
Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом 30 днів з дня складення його в повному обсязі.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня складення його в повному обсязі. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду Київської області в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець