Справа № 375/929/16 Головуючий у І інстанції
Провадження № 22-з/780/120/18 Доповідач у 2 інстанції Олійник В. І.
Категорія 11.09.2018
УХВАЛА

11 вересня 2018 року колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Київської області в складі:

Головуючого судді: - Олійника В.І.,

суддів: Лівінського С.В., Мельника Я.С.,

при секретарі Дрозді Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні апеляційного суду Київської області заяву ОСОБА_2 про роз'яснення постанови Апеляційного суду Київської області від 05 червня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Скоробагатько Валентина Данилівна, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку,-

в с т а н о в и л а :

У серпні 2016 року ОСОБА_3 звернулася із зазначеним позовом до ОСОБА_2, третя особа - приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Скоробагатько В.Д. про часткове розірвання договору довічного утримання, укладеного 08 грудня 2003 року.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2016 року позовну заяву залишено без руху, оскільки її подано без додержання вимог ст.119 ЦПК України (чинного на 11.08.2016 року), а саме, позивачем не зазначено доказів, якими він обґрунтовує свої вимоги, і, зокрема, доказів невиконання стороною відповідача взятих на себе за договором довічного утримання обов'язків, періодичного перебування позивача на стаціонарному лікуванні, його потреби у постійному сторонньому догляді та неодноразового вимагання відповідача відчужити житловий будинок, який перейшов у його співвласність відповідно до умов спірного договору довічного утримання. Надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 22 серпня 2016 року відкрито провадження у зазначеній справі.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 27 вересня 2016 року задоволено заяву представника позивачки про залишення без розгляду частини позовних вимог, а саме, вимоги про скасування державної реєстрації договору довічного утримання та вимоги про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку.

27 вересня 2016 року Рокитнянським районним судом Київської області ухвалено заочне рішення, яким:

- договір довічного утримання, укладений 08 грудня 2003 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 і ОСОБА_4 та посвідчений приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько В.Д. за реєстровим №5024 розірвано в частині укладення останнього між ОСОБА_3 та ОСОБА_2;

- скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на частину житлового будинку з господарськими спорудами АДРЕСА_1.

У березні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд зазначеного судового рішення.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 24 квітня 2017 року скасовано заочне рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 27 вересня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа - приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько В.Д. про часткове розірвання договору довічного утримання та призначено справу до розгляду на 27 липня 2017 року.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено та накладено арешт на ? частину житлового будинку, належну на праві спільної часткової власності згідно договору довічного утримання, посвідченого приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області від 08 грудня 2003 року, ОСОБА_2, розташованого в АДРЕСА_1;

- накладено арешт на ? частину земельної ділянки загальною площею 0,6334 га, з яких 0,250 га - з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку, 0,3834 га - для ведення особистого підсобного господарства, яка знаходиться в АДРЕСА_1 та належить на праві спільної часткової власності відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 та ОСОБА_4

27 липня 2017 року, до початку розгляду спору по суті, позивачка подала до суду заяву про збільшення позовних вимог та уточнений зміст останніх, за якими просила частково розірвати договір довічного утримання в частині укладення 08 грудня 2003 року останнього нею з ОСОБА_2 та скасувати його державну реєстрацію, скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, яким є ? частина домоволодіння по АДРЕСА_1, а також просила визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку, виданого на ім'я ОСОБА_2 та ОСОБА_4

Крім того, представник позивачки заявила про необхідність залучити до участі у справі як співвідповідача - свідка позивачки по справі ОСОБА_4

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 27 липня 2017 року залучено свідка позивачки по справі ОСОБА_4 як співвідповідача по справі.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2017 року задоволено заяву відповідача про відвід судді Литвину О.В. та змінено підсудність цивільної справи, передавши її на розгляд Таращанському районному суду Київської області.

Під час розгляду справи №375/929/16, №2/379/19/18 Таращанським районним судом Київської області були виявлені недоліки позовної заяви від 27.07.2017 року та ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 14 грудня 2017 року позовна заява залишена без руху (в ній йдеться про збільшення позовних вимог та уточнення змісту останніх), і суд вважав, що вона подана з порушенням вимог цивільно-процесуального законодавства, а саме:

- не зазначено доказів, що підтверджують кожну з викладених в позові обставин, наявність підстав для звільнення від доказування. Крім того, не в повній мірі сплачено судовий збір. Зазначеною ухвалою позивачці було надано строк на усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання нею даної ухвали.

19 грудня 2017 року представник позивачки ОСОБА_6 здала на пошту заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що оскільки предметом спору заявленого позову є чотири вимоги немайнового характеру (часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно та визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку), з яких позивачкою оплачено лише дві, згідно квитанцій №70158118 від 02.08.2016 року в сумі 551 грн. 21 коп. та №0.0.702475313.1 від 09.02.2017 року в сумі 640 грн., а тому позивачка доплатила судовий збір за дві вимоги немайнового характеру в сумі 1280 грн., про що надала відповідні квитанції. Також додала на усунення недоліків позовну заяву в новій редакції (т.2 а.с.246-252).

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 14 березня 2018 року позовну заяву залишено без розгляду.

У апеляційних скаргах ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_6 з підстав порушення судом норм процесуального права ставилось питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою Апеляційного суду Київської області від 05 червня 2018 року апеляційні скарги ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_6 задоволено.

Ухвалу Таращанського районного суду Київської області від 14 березня 2018 року про залишення позовної заяви без розгляду скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У липні 2018 року на адресу Апеляційного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_2 про роз'яснення постанови Апеляційного су4ду Київської області від 05 червня 2018 року, в якій зазначає, що зазначене судове рішення є незрозумілим в резолютивній частині та допускає неоднозначність його тлумачення, що може спричинити виникнення проблем, пов'язаних з його виконанням.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи при цьому змісту судового рішення.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалене відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення судового рішення.

Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Згідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Як убачається з постанови Апеляційного суду Київської області від 05 червня 2018 року вона є чіткою і зрозумілою, доказів на підтвердження проблем, пов'язаних з її виконанням заявником суду надано не було, в зв'язку з чим суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для роз'яснення судового рішення.

Керуючись ст.271 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз'яснення постанови Апеляційного суду Київської області від 05 червня 2018 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: