Справа № 461/8826/18
У Х В А Л А

Іменем України

"26" листопада 2018 р. суддя Галицького районного суду м. Львова Волоско І.Р., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (09601, вул. Челюскінців, 6, смт. Рокитне Київської області; РНОКПП НОМЕР_1) до Головного управління Національної поліції у Львівський області (79007, м. Львів, пл. Генерала Григоренка, 3; ЄДРПОУ 4010883), треті особи: Залізничний відділ поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області (79023 м. Львів, вул. Чернівецька, 2), Регіональний сервісний центр МВС в Київський області (01133, м. Київ, вул. Лесі Українки, 26; ) про усунення перешкод у здійснені права власності, -

в с т а н о в и в :

22 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Головного управління Національної поліції у Львівський області, треті особи: Залізничний відділ поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Регіональний сервісний центр МВС в Київський області про усунення перешкод у здійснені права власності, з підстав, викладених у фабулі позову. Просить суд зняти обмеження (заборони) на проведення реєстраційних операцій (реєстрація, перереєстрація, зняття з обліку) стосовно транспортного засобу марки MAN, модель 8.163, тип ПЛАТФОРМА, номер шасі VIN WMAL20L138G116701, реєстраційний номер НОМЕР_2, що належить ОСОБА_1, які накладені 23 травня 2011 року постановою старшого слідчого СВ прокуратури Львівської області молодшого радника юстиції ОСОБА_2 в рамках кримінальної справи №181-0062.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що даний спір підлягає розгляду в порядку кримінального судочинства, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У відповідності до ч. 1ст. 19 ЦПК України, загальні суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При вирішення питання про застосування норм права до спірних правовідносин у даній справі, суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові №461/233/17-ц від 17.10.2018 року.

Так, у відповідності до вказаного висновку Верховного Суду, порядок накладання арешту на майно та скасування арешту було урегульовано у статтях 126, 234 КПК України від 1960 року.

Після набрання чинності КПК України від 2012 року, на час звернення до суду з цивільним позовом позивач має право захистити свої права відповідно до норм КПК України, у порядку кримінального судочинства. Таке право передбачене пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України від 2012 року, а саме, що питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Разом з тим з набранням чинності КПК України від 2012 року права власника, який не є учасником кримінального провадження, якщо при проведенні дізнання чи попереднього слідства були порушені його права власника, стали більш захищеними саме заходами кримінально-процесуального закону.

Відповідно до пункту 10 розділу XI «Перехідні положення» КПК України від 2012 року кримінальні справи, які до дня набрання чинності цим Кодексом не направлені до суду, розслідуються згідно з положеннями цього Кодексу.

Ця норма узгоджується з вимогами частини першої статті 5 КПК України від 2012 року, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Оскільки кримінальне провадження у справі, у якій ухвалена постанова про заборону на проведення реєстраційних операцій (реєстрація, перереєстрація) щодо автомобіля триває, справа не передана до суду на час набрання чинності КПК України від 2012 року, то вирішення питання щодо зняття арешту чи оскарження дій чи бездіяльності слідчого у кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України від 2012 року.

Згідно зі статтею 174 КПК України від 2012 року, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Зазначені вимоги співпадають з положеннями частини четвертої статті 21 КПК України (згідно з якою здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до інших засобів правового захисту, якщо під час його здійснення порушуються права і свободи людини, гарантовані Конституцією і міжнародними договорами України) та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка передбачає право особи на ефективний засіб правового захисту на національному рівні від порушень прав і свобод, гарантованих цією Конвенцією.

Крім того, відповідно до пункту першого частини першої статті 303 КПК України від 2012 року передбачено право оскарження під час досудового провадження рішення, дії чи бездіяльності слідчого володільцем тимчасово вилученого майна іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Тобто, чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника, який не є учасником кримінального провадження і, разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Висловлювання «судом, встановленим законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Таким чином, з'ясувавши характер спірних правовідносин, приходжу до висновку, що даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки питання про захист прав власника майна, який не є учасником кримінального провадження (скасування арешту) підлягає розгляду і вирішенню у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України від 2012 року, а тому дану заяву слід розглядати за правилами кримінального судочинства.

Керуючись ст. 186 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (09601, вул. Челюскінців, 6, смт. Рокитне Київської області; РНОКПП НОМЕР_1) до Головного управління Національної поліції у Львівський області (79007, м. Львів, пл. Генерала Григоренка, 3; ЄДРПОУ 4010883), треті особи: Залізничний відділ поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області (79023 м. Львів, вул. Чернівецька, 2), Регіональний сервісний центр МВС в Київський області (01133, м. Київ, вул. Лесі Українки, 26; ) про усунення перешкод у здійснені права власності відмовити, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Волоско І.Р.