Справа № 361/3418/18
Провадження № 2/361/2280/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

28 вересня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Селезньової Т.В.,

при секретарі Коваль А.В.

розглянувши в місті Бровари без участі учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калитянської селищної ради Броварського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач просить суд визначити додатковий строк 3 місяці для прийняття спадщини після батька ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, померлого 31.08.2016 р., мотивуючи тим, що у січні 2015 року після тяжкої хвороби померла її мати ОСОБА_3, потім через рік помер батько, батько був зареєстрований та проживав у смт. Калита один, оскільки він був людиною похилого віку і тяжко хворів, вона доглядала за ним до смерті, ховала, після його смерті фактично прийняла спадщину і від спадщини не відмовлялась, є єдинми спадкоємцем. За життя батько їй нічого не повідомляв про наявність спадкового майна, заповіту не залишив, вона є єдиною спадкоємицею за законом. У жовтні 2017 р., тобто більш ніж через рік після смерті батька, з листа ПП «Сагро - Норд» їй стало відомо про наявність спадкового майна земельної частки (паю) розміром 1,77 умовних кадастрових га, що перебуває у колективній власності СВАТ «Агрокомбінат Калита», і яка на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) належала батькові. У листопаді 2017 року вона звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але нотаріус їй відмовив, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини і вона не була зареєстрованою на постійне місце проживання разом із спадкодавцем. Посилається на те. що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини через те, що вважала, що спадщину прийняла, і крім того є юридично необізнаною, та не знала про наявність у батька прав на вказану земельну ділянку (пай), а про наявність даного майна і необхідність звернутись до нотаріуса - дізналась уже пропустивши шестимісячний строк.

Відповідач не заперечував проти позовних вимог, своїх прав на вказане майно не предявляє, не оспорював спадкових прав позивача, просив розглянути справу без участі представника, відзиву на позов не подав.

Дослідивши докази, суд дійшов таких висновків:

З свідоцтв про народження, про укладення шлюбу встановлено, що позивачка є дочкою ОСОБА_2 і ОСОБА_3.

З свідоцтва про смерть встановлено, що 14.01.2015 р. померла ОСОБА_3

З свідоцтва про смерть встановлено, що 31.08.2016 р. помер ОСОБА_2

З довідки Калитянської селищної ради від 27.11.2017р. встановлено, що ОСОБА_2 був зареєстрованим та постійно проживав у ІНФОРМАЦІЯ_2.

З акту, складеного шляхом опиту сусідів, за місцем проживання спадкодавця встановлено, що під час хвороби і на час смерті ОСОБА_2 за ним доглядала дочка ОСОБА_1

З повідомлення ПП «Сагро - Норд» від 18.10.2017 р. встановлено, що між ПП «Сагро - Норд» і ОСОБА_2 був укладений договір оренди земельної частки (паю), і оскільки стало відомо про смерть ОСОБА_2 підприємство пропонувало спадкоємцям укласти договір оренди земельної частки (паю), належного ОСОБА_2 Також з листа слідує, що до договору оренди був прикріплений оригінал сертифікату на земельну частку (пай), належну ОСОБА_2, у зв'язку з чим оригінал направлений спадкоємцям орендодавця.

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) станом на 25.07.2018 р. встановлено, що у спадковому реєстрі відсутня інформація про заведення спадкової справи до майна померлого 31.08.2016 р. ОСОБА_2.

З сертифікату на право на земельну частку (пай) РН № 360854 встановлено, що ОСОБА_2 належало право на земельну частку (пай) розміром 1,77 умовних кадастрових гектар у землі, яка перебуває у колективній власності СВАТ «Агрокомбінат Калита».

З листа Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області від 07.11.2017 р. встановлено, що 07.11.2017 р. ОСОБА_1 звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на право на земельну частку (пай), але свідоцтво про право на спадщину за законом не може бути видано, оскільки заява про прийняття спадщини подана після закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини і не надано доказів реєстрації постійного місця проживання із спадкодавцем станом на день смерті.

Відповідно дост.1261 ЦК України в першу чергу право на спадщину за законом мають діти спадкодавця.

Згідност.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В даному випадку встановлено, що позивачка є єдиною спадкоємицею за законом до майна померлого ОСОБА_2, спадкова справа після його смерті не заводилась, інших спадкоємців до його майна не виявлено. Позивачка доглядала за батьком і ховала його, від спадщини не відмовлялась і з приводу цього ніяких дій не чинила. Встановлено також, що позивачка дізналась про наявність спадкового майна земельної ділянки - лише у жовтні 2017 року, і після того одразу звернулась до нотаріуса.

Враховуючи зазначені позивачкою обставини, і встановлені судом факти, суд погоджується з позивачкою у тому, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після батька вона пропустила з причин, які можуть бути визнані поважними.

Позивачка просить надати їй додатковий строк три місяці. Суд вважає доцільним надати позивачці додатковий строк один місяць, що буде достатнім для здійснення нею своїх спадкових прав. Суд не вбачає підстав для надання такого строку на три місяці. Тому позов підлягає частковому задоволенню.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України , ст. ст. 11, 213, 214, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково;

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до майна померлого 31.08.2016 р. ОСОБА_2 Петровича- один місяць з набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде ним подана протягом тридцяти днів з дня вручення копії повного рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області безпосередньо, або - згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через суд першої інстанції, який розглянув справу.

Повне рішення складено 28 вересня 2018 року.

Суддя Т.В. Селезньова