ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7273/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 на звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом. У позовних вимогах просила визнати за нею в порядку спадкування за заповітом право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та 1/2 частину автомобіля MERCEDES-BENZ SPRINTER.

Разом з тим, позивач просить суд, звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що її майновий стан не дозволяє сплатити зазначені судові витрати у зв'язку із тим, що вона є пенсіонером та її щомісячний дохід не дозволяє їй сплатити судовий збір у визначеному законом порядку та розмірі.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України).

Частина ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім"ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. А за ч. 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз'яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції Закону, що діяла до 15.12.2017) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, враховуючи доводи клопотання та долучені до неї документи, свідчать про те, що позивачем у свою чергу не надано суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність обставини, на які посилається позивач, що свідчать зокрема про тяжкий матеріальний стан у розумінні Закону України «Про судовий збір», відсутність доходу, що перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку і розмірі, які давали б суду підстави саме для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні зазначеного клопотання.

Згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про стосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Однак, дану позовну заяву слід залишити без руху, оскільки вона надійшла до суду з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, оскільки при зверненні до суду не додано до матеріалів справи документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно приписів п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 810 грн.).

Як вбачається матеріалів справи позивач звертається до суду з вимогами про визнання права власності, які мають майновий характер, при цьому ціна позову становить 950 000 грн., таким чином 1 відсоток від ціни позову становить 9500 грн., однак враховуючи обмеження максимального розміру судового збору, позивачу слід сплатити судовий збір за подачу позову до суду у розмірі 8 810 грн.

Судовий збір підлягає сплаті на наступний рахунок:

Отримувач коштів УК у Дарн.р-ні/Дарниц.р-н.

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38021179

Рахунок отримувача 6003

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача 899998;

Код класифікації доходів бюджету 22030101;

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дарницький районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа) .

Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказаний недолік шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», зокрема у розмірі 8 810 грн. або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог цього закону.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору при подачі позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом - залишити без руху та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії вказаної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Копію ухвали надіслати позивачу на адресу вказану у позовній заяві.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ст. 44 ЦПК України).

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків у встановлені строки, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: