Номер провадження 2/754/3944/18
Справа №754/3067/18
21 серпня 2018 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участю секретаря судових засідань - Малинки А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу «Річковик-1» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -
Ухвалою судді від 08.06.2018 було відкрито провадження у названій справі з проведенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у відповідності до ст.274 ЦПК України.
Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачам копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.
Відповідачами було отримані направлені судом копії ухвал про відкриття провадження а також копії позовної заяви з доданими, до неї доказами, що підтверджується відповідними повідомленнями про вручення поштових відправлень.
В подальшому, ухвалою судді від 07.05.2018 було вирішено питання про проведення розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, у зв'язку із невикористанням відповідачами права на подачу суду відзиву на позовну заяву, з метою надання останнім можливості надати свої пояснення по суті справи.
Так, у відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Представник позивача - ОСОБА_4 у судове засідання не з'явилася, однак подала суду письмову заяву, у якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд про їх задоволення. Разом з цим, зазначила, що не заперечує проти ухвалення за результатами розгляду справи заочного рішення.
Відповідачі в судове засіданні не з'явились, про час, дату та місце слухання справи повідомлялись судом належним чином, про що свідчать матеріали справи. Будь-які заяви щодо поважності причин їхньої неявки, або є клопотань про перенесення слухання справи, від останніх на адресу суду не надходило.
При цьому, отримавши копію ухвали суду та позовної заяви, відповідачі не скористались своїм процесуальним правом та не подали суду відзиву на позов.
Враховуючи вищевикладене та вимоги ст.ст.279, 280 ЦПК України, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з'явившихся відповідачів та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.
Вивчивши подані заяви по суті справи, та дослідивши наявні письмові матеріали справи, суд дійшов до висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідачі є зареєстрованими за адресою - АДРЕСА_1 (а.с.32).
Відповідно до Статуту ОК «Житлово-будівельний кооператив «Річковик-1» здійснює обслуговування будинків АДРЕСА_1 (а.с.5-13).
19.05.1999 року між ОК «ЖБК «Річковик-1» та ДКО «Київводоканал» було укладено Договір № 6749/4-13 про надання послуг холодного водопостачання та водовідведення (а.с. 16-17).
Забезпечення мешканців вищевказаних будинків тепловою енергією у гарячій воді (опалення)здійснюється на підстав Договору № 1630109 від 01.102.2001 року про постачання теплової енергії у гарячій воді, укладеного між ЖБК «Рфчковик-1№ та ПАТ «Київенерго» (а.с. 21-25).
Як вбачається з вказаної вище ухвали, подана відповідачами заява про скасування судового наказу була зумовлена тим, що останні не погоджувалися із пред'явленою стягувачем сумою нарахованої заборгованості, оскільки ними частково було сплачено суму боргу.
Відповідно до ст.1 Закону України «По житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.
Вказаний Закон дає визначення житлово-комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та проживання осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством, а утримання будинків і прибудинкових територій як господарської діяльності спрямованої на задоволення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.
Відповідно до ст. ст. 7, 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг належить, зокрема, встановлення цін/тарифів на житлово-комунальні послуги відповідно до закону; визначення виконавця житлово-комунальних послуг відповідно до цього Закону в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства.
Пунктом 1 частини 1 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг.
Предметом регулювання цього Закону є правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг. Суб'єктами цього Закону є органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, власники, виробники, виконавці та споживачі житлово-комунальних послуг (стаття 3 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).
Згідно ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Разом із тим відповідно до загальних умов виконання зобов'язання, установлених статтею 526 ЦК України, зобов'язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов'язань.
Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона зобов'язана вчинити на користь другої сторони певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
У відповідності ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно із ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
А відтак, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОК ЖБК «Річовик-1» у повному обсязі.
Згідно ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по оплаті судового збору у розмірі по 881 грн. з кожного.
На підставі викладеного та керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 274-284, 289, 352, 354-355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст. 64, 66, 67, 162 Житлового кодексу України, ст. 509, 526, 625 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги Житлово-будівельного кооперативу «Річковик-1» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Повний текст судового рішення складено 30.08.2018.
Суддя: