ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«21» листопада 2018 року

м. Харків

справа № 644/3751/17-ц

провадження № 22ц/818/504/18

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Кіся П.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря - Асавалюк О.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1, представник позивача - ОСОБА_2,

відповідач - ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11 травня 2018 року в складі судді Сітало А.К.,

в с т а н о в и в:

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою, в якому просила встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином: у користування ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 10,9 кв. м., у користуванні ОСОБА_3 залишити житлову кімнату площею 16,4 кв. м., в загальному користуванні залишити кухню площею 6,6 кв. м., вбиральню (сполучена) площею 2,7 кв. м., ванну кімнату площею 2,0 кв. м., коридор площею 6,9 кв. м.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11 травня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 через свого представника подала апеляційну скаргу та з урахуванням уточнень просила ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми процесуального права.

Вважала, що суд не надав належної оцінки доказам у справі, не звернув уваги на те, що судове засідання, яке призначено на 11 травня 2018 року пропущено її представником з поважних причин (похованням матері її представника) та в силу її тяжкого емоційно-психологічного стану не повідомлено суд.

20 вересня 2018 року від ОСОБА_3 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в вона якій вважала ухвалу суду законною, а апеляційну скаргу необґрунтованою.

Ухвалою судді Апеляційного суду Харківської області Бровченка І.О. від 22 червня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою судді Апеляційного суду Харківської області Бровченка І.О. від 07 серпня 2018 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області в складі колегії суддів Бровченка І.О., Колтунової А.І., Кружиліної О.А. від 13 серпня 2018 року призначено справу до розгляду з повідомленням учасників справи.

Підпунктом 3 пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим законом.

Згідно з пунктом 8 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, у редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набрав чинності 15 грудня 2017 року, до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Відповідно до частини 6 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Указом Президента України «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» від 29 грудня 2017 року № 452/2017 постановлено ліквідувати Апеляційний суд Харківської області та утворено Харківський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Харківську область, з місцезнаходженням у місті Харкові.

На підставі Указу Президента України від 28 вересня 2018 року № 297/2018 судді, які здійснювали правосуддя в Апеляційному суді Харківської області переведені до новоутвореного Харківського апеляційного суду.

03 жовтня 2018 року повідомлення про початок роботи Харківського апеляційного суду оприлюднено в газеті «Голос України» № 185 (6940).

03 жовтня 2018 року справу передано до Харківського апеляційного суду.

11 жовтня 2018 року за допомогою автоматизованого розподілу справ між суддями на суддю судової палати з розгляду цивільних справ Бурлака І.В. розподілено цивільну справу № 644/3751/17-ц (22ц/818/504/18) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою.

21 листопада 2018 року від представника ОСОБА_3 надійшло клопотання, яке викладено в телефонограмі, щодо розгляду справи за її відсутності, яке задоволено.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з'явившихся осіб, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно задовольнити, ухвалу суду - скасувати.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Проте, з таким висновком суду повністю погодитися не можна, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1-4 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Згідно частини 5 статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Частиною 6 статті 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Частинами 1, 3, 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи у червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою, в якому просила встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином: у користування ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 10,9 кв. м., у користуванні ОСОБА_3 залишити житлову кімнату площею 16,4 кв.м., в загальному користуванні залишити кухню площею 6,6 кв. м., вбиральню (сполучена) площею 2,7 кв. м., ванну кімнату площею 2,0 кв. м., коридор площею 6,9 кв. м.

Справа призначалася до розгляду неодноразово, зокрема, на 03 квітня 2018 року та 11 травня 2018 року, однак жодного судового засідання проведено не було.

Матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1, скориставшись своїм правом, передбаченим статтями 43, 58, 64 ЦПК України, уповноважила на представництво її інтересів у суді ОСОБА_2

Аналізуючи положення статей 43, 58, 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку представляє, її процесуальні права (брати участь у судовому засіданні, якщо інше не визначено законом) та обов'язки (виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом).

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 двічі поспіль не з'явилися в судові засідання, призначені на 03 квітня 2018 року та 11 травня 2018 року, хоча про місце, дату і час судових засідань повідомлені у встановленому законом порядку.

Про причини неявки в судові засідання на зазначені дати суд першої інстанції вони не повідомили.

В суді апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 пояснила, що вона на всі судові засідання з'являлася. Однак, справа в суді, починаючи з 2017 року, не розглядалася. Про об'єктивну неможливість з'явитися в судове засідання на 03 квітня 2018 року та 11 травня 2018 року вона повідомляла суд в телефонному режимі.

08 травня 2018 року померла її мати. 11 травня 2018 року відбувалося поховання її матері, тому вона не могла з'явитися в судове засідання.

Дійсно, як вбачається з наданої до суду апеляційної інстанції копії свідоцтва про смерть, 08 травня 2018 року померла мати представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_5, яку поховано 11 травня 2018 року, про що свідчить копія свідоцтва про поховання.

На учасника справи частиною 3 статті 131 ЦПК України покладено обов'язок повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне визнати, що представником позивача ОСОБА_2 не повідомлено суд першої інстанції про свою неявку та її причини з поважних причин.

При цьому, судова колегія зазначає, що із матеріалів справи не вбачається, що не з'явлення ОСОБА_1 та її представника перешкоджало розгляду справи. Матеріали справи не містять ухвал щодо обов'язкової участі позивача або забезпечення чи витребування доказів тощо. Навпаки, жодного судового засідання, починаючи з червня 2017 року не проведено.

Згідно статті 210 ЦПК України (стаття 175 ЦПК України в редакції 2004 року) суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції».

Аналізуючи наведене, судова колегія вважає, що суд першої інстанції при постановленні ухвали не врахував зазначені обставини справи та норми права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

У зв'язку з чим ухвала суду підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - задоволенню.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11 травня 2018 року - скасувати. Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді П.В. Кісь

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 23 листопада 2018 року.