ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 539/1406/17 Номер провадження 22-ц/814/171/18Головуючий у 1-й інстанції Іващенко Ю.А. Доповідач ап. інст. Хіль Л. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2018 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Хіль Л.М.,

суддів: Гальонкіна С.А., Карпушина Г.Л.,

Секретар: Григоришина М.В.,

За участі: представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві клопотання у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Лубенського міськрайнного суду Полтавської області від 24 листопада 2017 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, за участю третьої особи - Служби у справах дітей Виконавчого комітету Лубенської міськрайонної ради, про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, за участю третьої особи - Служби у справах дітей Виконавчого комітету Лубенської міськрайонної ради, про визначення місця проживання дитини,-

В С Т А Н О В И В :

У червні 2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду із вказаним позовом в якому зазначав, що перебував з відповідачкою у шлюбі і має з нею спільну дитину - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1.

У зв'язку із розірванням шлюбу і припиненням сімейного життя із відповідачкою просив визначити місце проживання неповнолітньої дитини разом з ним за адресою: АДРЕСА_1.

У липні 2017 року ОСОБА_4 звернулась до суду із зустрічним позовом, в якому зазначала, що донька на момент подачі позову проживає разом з нею і вважає, що виняткові обставини для розлучення дитини з матір'ю відсутні, а тому просила суд визначити місце проживання дочки разом з нею за адресою: АДРЕСА_1.

Рішенням Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 24 листопада 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено.

Зустрічний позов ОСОБА_4 задоволено.

Визначено місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, разом з матір'ю - ОСОБА_4

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 640 грн.

Рішення оскаржив позивач, який в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, а також невідповідність висновків суду обставинами справи, просить скасувати оскаржуване рішення і ухвалити нове, яким його позов задовольнити, а у задоволенні зустрічного позову відмовити. Ввважає, що висновок суду першої інстанції про пріоритетність визначення місця проживання дитини із матір'ю не узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини, який наголошує на рівності батьків у спорах про опіку над дитиною. Крім того, зазначав, що судом не було надано оцінку показам свідків, акту обстеження житлово-побутових умов від 22 червня 2017 року, а також тій обставині, що відповідачка не має постійної роботи і стабільного доходу.

Постановою Апеляційного суду Полтавської області від 24 січня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, рішення Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 24 листопада 2017 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 22 серпня 2018 року касаційну каргу ОСОБА_3 задоволено частково, постанову апеляційного суду Полтавської області від 24 січня 2018 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

12 листопада 2018 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про призначення по справі судово-психологічної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Полтавського відділення ХНДІСЕ, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.Які індивідуально-психологічні особливості матері ОСОБА_4 та чи не перешкоджають ці особливості спілкуванню з дитиною ОСОБА_6 ?

2.Чи не є запропонована матір`ю ОСОБА_4 форма спілкування небезпечною для психологічного здоров`я (стану) дитини ОСОБА_6?

3.Який можливий негативний вплив індивідуально-психологічних особливостей матері ОСОБА_4 на психологічний стан і особливості психічного розвитку дитини ОСОБА_6?

4. Які психологічні особливості взаємин матері ОСОБА_4 на дитину ОСОБА_6?

5.Чи існує негативний психологічний вплив з боку матері ОСОБА_4 на дитину ОСОБА_6?

6.Яким чином взаємини між матір`ю ОСОБА_4 відображаються в даний момент або будуть відображатися в майбутньому на психологічному стані дитини ОСОБА_6?

7.Які уявлення про іншого з батьків кожен із колишнього подружжя транслює дитині ОСОБА_6 в даний час ?

8.Чи буде задоволення позовних вимог батька створювати психотравматичну ситуацію для дитини ?

9.Який ступінь прихильності дитини ОСОБА_6 до матері ОСОБА_4 та батька ОСОБА_3?

10.Як дитини ОСОБА_6 відноситься до матері ОСОБА_4 та батька ОСОБА_3?

11.Чи існують ознаки психологічного тиску на дитину ОСОБА_6 з боку матері ОСОБА_4?

12.До кого з батьків дитина ОСОБА_6 прив`язана більше?

13.Який рівень тривожності дитини ОСОБА_6?

14. Як часто дитина ОСОБА_6 хотіла б спілкуватися з матір`ю ОСОБА_4?

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку про задоволення клопотання та призначення заявленої експертизи, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих підстав або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч.2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно положень ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини , які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 142 СК України діти мають рівні права та обов'язки щодо батьків, у тому числі й на рівне виховання батьками. У справі «Хант проти України» вказано, що права дитини мають перевагу над правами батьків.

Так, 11 липня 2017 року Європейським Судом з прав людини було винесено рішення у справі «М.С. проти України», у якому йдеться визначення «інтересів дитини», їх місця у взаємовідносинах між батьками.

При цьому ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв'язків із сім'єю, крім випадків, коли сім'я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є не благонадійним.

Аналіз вищезазначених норм права дає підстави для висновку, що рівність прав батьків витікає з прав та інтересів дитини на гармонійний розвиток та належне виховання, і у першу чергу повинні бути визначені інтереси дитини у ситуації спору, а вже тільки потім права батьків.

Із матеріалів справи вбачається, що малолітня дитини ОСОБА_6 тривалий час проживала як із матір`ю так із батьком, та останні забезпечували їй належні умови проживання.

Враховуючи, що вирішення питання щодо впливу спілкування дитини із матір`ю на психологічний стан дитини є суттєвим для вирішення спору, апеляційний суд дійшов до висновку, що заявлене клопотання про проведення судово-психологічної експертизи підлягає до задоволення, апеляційне провадження у справі необхідно зупинити на час проведення експертизи.

Зважаючи на викладене, її призначення та проведення сприятиме якнайкращому забезпеченню та урахуванню інтересів малолітньої дитини.

Керуючись ст.ст. 102-104,222 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про призначення судово-психологічної експертизи задовольнити.

Призначити по справі судово-психологічну експертизу малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.Які індивідуально-психологічні особливості матері ОСОБА_4 та чи не перешкоджають ці особливості спілкуванню з дитиною ОСОБА_6?

2.Чи не є запропонована матір`ю ОСОБА_4 форма спілкування небезпечною для психологічного здоров`я (стану) дитини ОСОБА_6?

3.Який можливий негативний вплив індивідуально-психологічних особливостей матері ОСОБА_4 на психологічний стан і особливості психічного розвитку дитини ОСОБА_6?

4. Які психологічні особливості взаємин матері ОСОБА_4 на дитину ОСОБА_6?

5.Чи існує негативний психологічний вплив з боку матері ОСОБА_4 на дитину ОСОБА_6?

6.Яким чином взаємини між матір`ю ОСОБА_4 відображаються в даний момент або будуть відображатися в майбутньому на психологічному стані дитини ОСОБА_6?

7.Які уявлення про іншого з батьків кожен із колишнього подружжя транслює дитині ОСОБА_6 в даний час ?

8.Чи буде задоволення позовних вимог батька створювати психотравматичну ситуацію для дитини ?

9.Який ступінь прихильності дитини ОСОБА_6 до матері ОСОБА_4 та батька ОСОБА_3?

10.Як дитини ОСОБА_6 відноситься до матері ОСОБА_4 та батька ОСОБА_3 григоровича?

11.Чи існують ознаки психологічного тиску на дитину ОСОБА_6 з боку матері ОСОБА_4.?

12.До кого з батьків дитина ОСОБА_6 прив`язана більше?

13.Який рівень тривожності дитини ОСОБА_6?

14. Як часто дитина ОСОБА_6 хотіла б спілкуватися з матір`ю ОСОБА_4?

Проведення експертизи доручити Харківському НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (Полтавське відділення: 36004, м. Полтава, вул. Чураївни, 1/1).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_3, роз'яснивши положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі у проведенні експертизи.

Зобов`язати ОСОБА_4 прибути із дитиною ОСОБА_6 у визначений експертом час та місце для проходження експертизи.

Направити експертам копію даної ухвали та матеріали цивільної справи № 539/1406/17 (провадження в суді апеляційної інстанції - 22-ц/814/171/17).

Строком для проведення експертизи визначити тридцять календарних днів з дня надходження матеріалів справи на експертизу.

Апеляційне провадження у справі на час проведення експертизи - зупинити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Л.М. Хіль

Судді: С.А. Гальонкін

Г.Л. Карпушин

З оригіналом згідно:

суддя Л.М. Хіль