ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7522/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"26" листопада 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О.Ф.

при секретарі Петрик А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

встановив:

ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію за актом порушення № 049976 від 17.07.2017 року у сумі 4497,38 грн. Свої вимоги обґрунтовував тим, що 17.07.2017 року за адресою відповідача представниками ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електроенергії. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 049976, відповідачем добровільно не відшкодовано вартість електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, у зв'язку із чим, позивач був змушений звернутись до суду з даним позовом.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про проведення розгляду справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду та постановлення у справі заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.

Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з'явившихся учасників судового процесу та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.

Вивчивши подані заяви по суті справи, та дослідивши наявні письмові матеріали справи, суд дійшов до висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Судом встановлено, що відповідач мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач.

Згідно з пунктом 42 вказаних Правил споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

У пункті 48 Правил користування електричною енергією зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Вирішуючи питання щодо розміру визначеної вартості необлікованої електроенергії, суд виходить з такого.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 р. № 122, встановлює, що обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до п п. 5) п. 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. № 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН.

Згідно п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Судом встановлено, що 17.07.2017 року за адресою боржника представниками ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електроенергії. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 049976. Акт підписали три представника енергопостачальника.

На підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричної енергії для населення, затверджених Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об'єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Вартість не облікованої електричної енергії по вказаному акту складає 14 269,66 грн.

У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН 23.08.2017 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Споживач на засідання не з'явився. Цього ж дня, було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.5. Методики за формулою (2.7.). Нарахована сума склала 4497,38 грн.

Слід зазначити, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

За таких підстав, встановлено, що відповідачем порушено правила користування електричною енергією, а саме, пошкодження пломб Держспоживстандарту (пломби про повірку засобу обліку та пломби заводу виробника), пломби мають сліди від перепломбування стороннім предметом, у зв'язку з чим електролічильник недораховує приблизно 65% спожитої електро енергії, а відтак, суд приходить до висновку про необхідність відшкодування за рахунок відповідача збитків за недообліковану електроенергію за актом порушень в сумі 4497,38 грн.

Згідно ч. 4 ст. 26, ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» крадіжка електричної енергії, у тому числі пошкодження приладу обліку; порушення зазначених Правил, визначено як правопорушення в електроенергетиці і споживач електроенергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією для населення, згідно з законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частинами 1, 2, 3 та 4 ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.

Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів в заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судових засідань.

Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 1762,00 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 19, 42, 76, 89, 263-264, 265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (р/р 8545 у ТВБВ № 10026/0104 філії Головного управління по м. Києву та Київської області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, ) з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) суму боргу за необліковану спожиту електроенергію у розмірі 4497 (чотири тисячі чотириста дев'яносто сім) гривень 38 копійок.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (р/р 8545 у ТВБВ № 10026/0104 філії Головного управління по м. Києву та Київської області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, ) з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Дарницький районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення складено 26 листопада 2018 року.

Суддя: