Ухвала

06 вересня 2018 року

місто Київ

справа № 534/955/17

провадження № 61-22539св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач: Державна казначейська служба України,

треті особи: Прокуратура Полтавської області, Головне Управління Національної поліції в Полтавській області,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Апеляційного суду Полтавської області від 12 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Мартєва С. Ю., Лобова О. А., Хіль Л. М.,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, треті особи: Прокуратура Полтавської області, Головне Управління Національної поліції в Полтавській області, про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів досудового розслідування.

Позивач обґрунтовував заявлені вимоги тим, що за фактом дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП), яка сталася 18 квітня 2013 року за участі автомобіля ДЕУ Сенс НОМЕР_1 під його керуванням та в результаті якого скоєно наїзд на пішохода ОСОБА_5, було відкрито кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 КК України. 22 вересня 2014 року ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення та затверджено обвинувальний акт. Вироком Комсомольського міського суду Полтавської області від 01 квітня 2016 року його виправдано за частиною першою статті 286 КК України за недоведеністю вини. На переконання позивача зазначеними діями органу досудового розслідування йому спричинено моральну шкоду, яку він оцінює у 150 400, 00 грн.

Рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 26 липня 2017 року позов задоволено. Судом стягнуто на користь ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі 150 400, 00 грн. з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання із спеціального рахунку призначеного для відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури, суду.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовувалось тим, що страждання позивача були пов'язані з переоцінкою його соціальної значимості, що зумовило зміни у його ставленні до життєвого устрою, в якому він існував раніше, і вплинуло на зміст правовідносин, в яких позивач брав участь. Враховуючи час незаконного перебування під слідством та судом позивача, а також незаконного накладення арешту на його майно, що обмежувало його права, як власника майна, а саме з 18 квітня 2013 року по 23 березня 2017 року, що становить 47 календарних місяців, а також розмір мінімальної заробітної плати, яка на час розгляду справи у суді складала 3 200, 00 грн, моральна шкода заподіяна позивачу у розмірі 150 400, 00 грн, що відповідає обставинам справи, глибині та тривалості моральних страждань позивача.

Рішенням Апеляційного суду Полтавської області від 12 жовтня 2017 року рішення суду першої інстанції змінено в частині відшкодування розміру моральної шкоди з 150 400, 00 грн на 75 200, 00 грн.

Рішення апеляційного суду обґрунтовувалось тим, що судом першої інстанції вірно встановлено початок перебування під слідством позивача з моменту настання ДТП - 18 квітня 2013 року, оскільки з цього моменту він фактично був позбавлений права розпоряджатися своїм транспортним засобом. Разом з тим, відповідно до пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 06 грудня 2016 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина, а тому вона застосовується у розмірі 1 600, 00 грн.

У жовтні 2017 року ОСОБА_4 звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою, в якій просив скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

На обґрунтування касаційної скарги заявник посилається на неправильне застосування норм матеріального права судом апеляційної інстанції.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09 листопада 2017 року відкрито провадження у справі.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII), що набрав чинності 15 грудня 2017 року, судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України (у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Справу разом з матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду у травні 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п'ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи, що Верховний Суд у складі колегії суддів не приймав рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п'ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, Суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п'яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Державної казначейської служби України, треті особи: Прокуратура Полтавської області, Головне Управління Національної поліції в Полтавській області, про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів досудового розслідування за касаційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Апеляційного суду Полтавської області від 12 жовтня 2017 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Погрібний

О. В. Ступак

Г. І. Усик