Справа №345/3323/18
Провадження № 2/345/1467/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.11.2018 Калуш
Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:
головуючого судді Якиміва Р.В.,
секретар судового засідання Гладенька Л.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МТ Трейд», треті особи без самостійних вимог: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Івано-Франківській області, Управління Держпраці в Івано-Франківській області про встановлення факту перебування в трудових відносинах, зобовязання видати наказ про прийняття на роботу та внести в трудову книжку запис про роботу, видати довідку про середню заробітну плату, сплатити обовязкові внески на загальнообовязкове соціальне страхування від нещасних випадків на виробництві та визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовно тим, що з 01.05.2018 по 26.05.2018 без укладення трудового договору, по договору цивільно-правового характеру, працював підсобним робітником у ТОВ «МТ «ТРЕЙД». Відповідно до Наказу від 04.05.2018року №04-05/18, розпочато проведення випробувань та пусконалагоджувальних робіт, печей бездимних піролізних ПБП-25.
Для прибирання виробничої території від сміття та бруду, фасування продукції в поліпропіленову та паперову тару, порізки та коління дров з 01.05.2018року з позивачем було укладено договір цивільно-правового характеру.
26.05.2018 ОСОБА_1 приступив до роботи о 08год. 00хв. Того ж дня разом з позивачем працював ОСОБА_2 Близько 9год. 00хв. під наглядом та за вказівкою директора ОСОБА_3 розпочався процес вивантаження вугілля з печі №1 та фасування його в поліетиленові мішки, що виконував позивач. Приблизно о 19год. 30хв. ОСОБА_2 повідомив, що їде в магазин щоб купити їжі та води. З того часу ОСОБА_1 продовжував виконувати свою роботу, прибирав матеріал та інвентар. Проходячи повз піролізну піч №6, побачив, що з печі №1 в якої були відчинені двері та в якій залишався залишок невивантаженого вугілля йде чорний дим. Побачивши це, ОСОБА_1 підійшов до печі №1 та зачинив дверку, зафіксувавши її двома металевими кілками та почав замазувати глиняним розчином стики дверей та люк, щоб не допустити поступлення кисню в піч та в такий спосіб вберегти залишок недовивантеженого вугілля. В цей же час з печі почалося шипіння і стався вибух. Внаслідок вибуху ОСОБА_1 отримав політравму, важку відкриту проникаючу ЧМТ, забій головного мозку важкого ступеня, вдавлений багато відламковий перелом тім`яної кістки справа, забійна рана тім`яно-потиличної ділянки голови справа, багато відламковий перелом правого ліктьового суглобу, пошкодження ключично-акроміального суглобу, забій правого кульшового суглобу, травма важка код за МКХ10-S-02.0.
15 червня 2018 року складено акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26.05.2018року 0 20год. 30хв. на території ТОВ «МТ ТРЕЙД» з працівником по договору цивільно-правового характеру ОСОБА_1 за формою Н-5. Згідно даного акту нещасний випадок що стався з позивачем визнано таким, що не пов'язаний з виробництвом. Позивач вважає, що оскільки він позбавлений права на отримання соціальних виплат передбачених законом, через неналежне оформлення з ним трудових відносин, що в свою чергу потягнуло складання акту про нещасний випадок форми акт форми Н-5 а не Н-1, то останній змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.
Позивач та його представники в судове засідання не з`явилися, однак до суду подали заяви, в яких вказали, що позов підтримують у повному обсязі, просять справу розглянути в їхній відсутності, позов підтримують у повному обємі.
Представники в судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, зокрема рекомендованими повідомленнями про вручення судових повісток, не повідомив суд про причини своєї неявки та не подав суду відзив. Тому суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280, 281 ЦПК України.
Треті особи в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, покладаються на розсуд суду при вирішенні справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 232 КЗпП України безпосередньо в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах розглядаються трудові спори за заявами працівників про оформлення трудових відносин у разі виконання ними роботи без укладення трудового договору та встановлення періоду такої роботи.
Згідно ст. 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи або організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов'язується виконувати роботи, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи або організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов'язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Відповідно до статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобовязується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобовязується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення (частина 1 статті 843 ЦК України).
Основною ознакою, що відрізняє підрядні відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.
Підрядник, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу за трудовим договором, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.
Трудовий договір це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобовязаний виконувати не якусь індивідуально визначену роботу, а роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання, трудова діяльність не припиняється.
Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно-правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт.
Проаналізувавши умови договору №01/05/18-1 про надання послуг (виконання робіт) від 01 травня 2018 року (а.с. 10-11), суд приходить до переконання, що ОСОБА_1 виконував роботи повязані з прибиранням виробничої території від сміття та бруду, роботи повязані з фасуванням продукції деревного вугілля замовника в поліпропіленову та паперову тару, роботи повязані з нарізкою та колінням дров, що вказує на те, що предметом цього договору є процес праці, а не її кінцевий результат. Угодою №01/05/18-1 про надання послуг(виконання робіт) від 1 травня 2018 року не встановлено обсяг виконуваної роботи у вигляді конкретних фізичних величин, які підлягають вимірюванню, що повинні були бути відображені в акті їх приймання. Не містяться у них і відомості щодо того, який саме конкретний результат роботи повинен передати виконавець замовникові, не визначено переліку завдань роботи, її видів, кількісних і якісних характеристик.
Також судом встановлено, що ОСОБА_1 підпорядковувався правилам внутрішнього трудового розпорядку, розпочинав робочий день о 08.00год. ранку і працював до 17.00год. Підпорядковувався вказівкам директора ОСОБА_3 З позивачем постійно працював ще один працівник ОСОБА_2. Позивач виконував роботи фасувальника продукції (деревного вугілля). Всі засоби для можливості належного виконання роботи надавалися роботодавцем, мішки для фасування деревного вугілля, рукавиці. Робота виконувалась на обладнанні ТОВ «МТ ТРЕЙД». Позивач виконував роботу не на власний страх і ризик та власними засобами, а засобами які надає роботодавець.
Відповідно до правової позиції, зазначеної в п.7 Постанови ПВСУ №9 від 06.11.1992 року «Про судову практику розгляду судами трудових спорів», фактичний допуск до роботи вважається укладенням трудового договору незалежно від того чи було прийняття на роботу належним чином оформлено.
При таких обставинах, суд приходить до переконання, що позивач перебував з ТОВ «МТ ТРЕЙД» у трудових відносинах, тобто працював за трудовим договором.
15 червня 2018 року, складено акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26.05.2018 о 20.30год. на території ТОВ «МТ ТРЕЙД» з працівником по договору цивільно-правового характеру ОСОБА_1 за формою №5 (а.с. 12-16). Згідно даного акту нещасний випадок, що стався із позивачем, визнано таким, що не пов'язаний з виробництвом, оскільки ОСОБА_1 належним чином не був оформлений на роботу.
Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власні або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах врегульована Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 (далі Порядок).
Дія цього Порядку відповідно до пункту 2 поширюється на: власників підприємств або уповноважені ними органи; працівників, у тому числі іноземців та осіб без громадянства, які відповідно до законодавства уклали з роботодавцем трудовий договір (контракт) або фактично допущені до роботи роботодавцем; фізичних осіб підприємців; членів фермерського господарства, членів особистого селянського господарства, осіб, які працюють за договором, укладеним відповідно до законодавства.
Згідно з пунктом 38 Порядку факт перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем, якщо відповідні документи не оформлені роботодавцем, але потерпілий фактично допущений до роботи, підтверджується в установленому порядку Державною службою з питань праці на запит голови спеціальної комісії або у судовому порядку.
П.15 вищевказаного порядку, визначає обставини, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, а саме і складається акт за формою Н-1, є: виконання потерпілим трудових обовязків за режимом роботи підприємства, перебування на робочому місці на території підприємства, підготовка до роботи та приведення в порядок знарядь виробництва виконання дій в інтересах підприємства, зокрема дій які спрямовані на запобігання аварій, або рятування людей чи майна підприємства та ряд інших.
Всі вище перелічені обставини мають місце в даному випадку, оскільки ОСОБА_1, виконуючи 26.05.2018 трудові обовязки за режимом роботи підприємства, перебуваючи на робочому місці на території підприємства, виконуючи дії, спрямовані на запобігання аварії для збереження майна підприємства, діючи в інтересах ТОВ «МТ ТРЕЙТ», тому суд приходить до переконання, що даний випадок слід визнати таким, що пов'язаний з виробництвом.
Відповідно до п. 14 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого Постановою КМУ від 25.08.2014 №1112, даний нещасний випадок вважається пов'язаний з виробництвом і на нього згідно п.51 вищезазначеного порядку складається акт за формою Н-1.
У відповідності до п.1.1. інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників затвердженої Наказом Міністерства Праці України Міністерства Юстиції України та Міністерства Соціального захисту України №58 від 29.07.1993року трудові книжки ведуться на всіх працівників, які працюють на підприємстві установі організації усіх форм власності або у фізичної особи понад пять днів.
Відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.
Згідно ст. 46 Конституції України, Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Це право гарантується загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними.
На підставі до ст. 5 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», основними принципами страхування від нещасного випадку є:обов'язковість страхування від нещасного випадку осіб, які працюють на умовах трудового договору (контракту) та інших підставах, передбачених законодавством про працю, а також добровільність такого страхування для осіб, які забезпечують себе роботою самостійно, та громадян - суб'єктів підприємницької діяльності.
Також ст.10 даного закону чітко визначаєпроцедуру страхування працівників, для страхування від нещасного випадку на виробництві не потрібно згоди або заяви працівника. Страхування здійснюється в безособовій формі. Всі особи, перелічені у статті 8 цього Закону, вважаються застрахованими з моменту набрання чинності цим Законом незалежно від фактичного виконання страхувальниками своїх зобов'язань щодо сплати страхових внесків. Усі застраховані є членами Фонду соціального страхування від нещасних випадків.
З огляду на вищенаведене суд приходить до переконання про підставність позовних вимог ОСОБА_1, а тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд -
ВИРІШИВ:
Встановити, що ОСОБА_1 перебував з Товариством з обмеженою відповідальністю «МТ ТРЕЙД» у трудових відносинах з 01.05.2018 по 26.05.2018 на посаді підсобного робітника за трудовим договором.
Зобовязати Товариство з обмеженою відповідальністю «МТ ТРЕЙД» видати наказ про прийняття ОСОБА_1 на роботу з 01.05.2018 на посаду підсобного робітника за трудовим договором, внести відповідний запис до трудової книжки ОСОБА_1, сплатити обовязкові внески на загальнообов`язкове соціальне страхування від нещасних випадків на виробництві та видати ОСОБА_1 довідку про середній заробіток за фактично відпрацьований час.
Визнати нещасний випадок, який стався із ОСОБА_1 26.05.2018 на ТОВ «МТ ТРЕЙД» таким, що пов'язаний з виробництвом.
Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в тридцятиденний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: