Провадження №2/760/3779/18
Справа №760/1227/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2018 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г. розглянувши зауваження ОСОБА_1 щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, -

В С Т А Н О В И В :

09.08.2018 року від позивача ОСОБА_1 надійшли зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання.

Вказані зауваження були передані головуючому у справі 22.11.2018 року.

Зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання обґрунтовані тим, що 13.07.2018 року в режимі відеоконфернції розглядалась справа №760/1227/18 в спрощеному провадження з викликом учасників справи.

Позивач має наступні зауваження до протоколу судового засідання від 13.07.2018 року, а саме:

Запис №10 12:25:11 зазначено про те, що заява про відвід оголошена, але суд оголосив про те, що така заява надійшла, та її не оголошували в судовому засіданні;

Запис №11 12:25:12 зазначено про те, що позивач не підтримує заяву, але позивач просила лише зняти заяву про відвід з розгляду;

Запис №18 12:28:01 зазначено про те, що оголошена позовна заява, але такої процесуальної дії не було. Про це свідчить запис №19 12:28:02, за одну секунду неможливо оголосити позовну заяву;

Запис №23 12:28:31 зазначено про пояснення представника позивача ОСОБА_2, проте основний зміст пояснень представника позивача всупереч п. 9 ч. 2 ст. 250 ЦПК України не викладено;

Запис з №24 по №33 також не містить основний зміст пояснень представника позивача в супереч п. 9 ч. 2 ст. 250 ЦПК України;

Запис №35 13:21 зазначено про закриття судового засідання , проте не зазначено про вихід суду до нарадчої кімнати, головуючим не оголошено про те, що судове засідання закрито, закінчено.

Після дослідження матеріалів справи суддею Оксютою Т.Г. оголошено про те, що суд уходить до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення.

Між тим, у протоколі судового засідання від 13.07.2018 року цей факт не зафіксовано.

ОСОБА_1 просила встановити неповноту та неправильність записів протоколу судового засідання від 13.07.2018 року.

Відповідно до ст. 249 ЦПК України учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п'яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису.

Як визначено ч. 2 та ч. 4 ст. 249 ЦПК України головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу. Зауваження щодо технічного запису судового засідання чи протоколу судового засідання повинні бути розглянуті не пізніше п'яти днів з дня їх подання.

Отже, розгляд зауважень на технічний запис та протокол судового засідання відбувається поза судовим засіданням та без виклику осіб, які беруть участь у справі. За наслідками розгляду зауважень постановляється ухвала, якою посвідчується правильність зауважень, або вони відхиляються. Така ухвала не підлягає оскарженню.

Вивчивши матеріали справи, зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, протокол судового засіданні від 13.07.2018 року, прослухавши звукозапис судового засідання від 13.07.2018 року, прихожу до наступного висновку.

ОСОБА_1 зазначає, що у протоколі судового засідання від 13.07.2018 року у записі під порядковим номером №10 зазначено про те, що була оголошено заява ОСОБА_3 про відвід судді, однак, суд оголосив про те, що така заява надійшла та її не оголошували в судовому засіданні. Також, у записі №11 зазначено про те, що позивач не підтримує заяву, але позивач просила зняти заяву про відвід з розгляду.

Однак, зазначені твердження заявника не відповідають дійсності оскільки зі звукозапису судового засідання від 13.07.2018 року встановлено, що головуючим у справі Оксютою Т.Г. було повідомлено учасників судового засідання про надходження від ОСОБА_3 заяви про відвід судді та були оголошені підстави відводу викладені у даній заяві.

Також, після оголошення підстав для відводу судді викладених у даній заяві, головуючим з'ясовувалась думка учасників процесу відносно заявленого відводу.

З запису №11 протоколу судового засідання вбачається, що позивач ОСОБА_3 заяву не підтримує та просить зняти з розгляду зазначене питання.

Зазначений запис був зроблений секретарем судового засідання на підставі викладеної позиції позивача ОСОБА_3, яка під звукозапис просила зняти заяву про відвід судді з розгляду.

Оскільки, ЦПК України не передбачено зняття з розгляду заяви про відвід, головуючий під звукозапис уточнив у позивача чи вірно він зрозумів про те, що вона не підтримує свою заяву про відвід судді та не бажає її розглядати, на що позивач під звукозапис чітко відповіла «так вірно».

Таким чином, у протоколі судового засідання від 13.07.2018 року секретарем судових засідань було вірно відображено процесуальну дію та коротко викладено думку позивача з приводу заявленого нею відводу судді.

З урахуванням викладеного вважаю твердження ОСОБА_3 про те, що у протоколі судового засідання від 13.07.2018 року у записі під порядковим номером №10 та №11 зазначені невірні процесуальні дії, яких фактично не було у судовому засіданні та невірно викладена її думка, необґрунтованими та надуманими.

Заявник ОСОБА_3 також посилалась на те, що у записі №18 було зазначено про те, що оголошена позовна заява, але такої процесуальної дії не було, про що свідчить запис №19 за одну секунду неможливо оголосити позовну заяву.

Зазначені твердження заявника також є необґрунтованими.

Встановлено, що справа №760/1227/18 розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження, особливості розгляду якої встановлені ст. 279 ЦПК України.

Спрощене позовне провадження означає спрощення ординарної процедури захисту прав: зміна звичайної, ординарної процесуальної форми шляхом звільнення її від зайвих, ускладнених, рудиментних, неефективних та таких, що не відповідають принципу пропорційності з огляду на мету цивільного судочинства, елементів (процесуальних дій, стадій, процедур, проваджень) або заміни їх новими ефективними елементами цивільної процесуальної форми.

Спрощене позовне провадження є напрямом диверсифікації цивільної процесуальної форми, що полягає у введенні самостійних проваджень та порядків для певних категорій справ, які позбавлені зайвих формальностей та не містять окремих елементів процесуальної форми, характерних звичайному порядку захисту.

Згідно ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

З матеріалів справи вбачається, що після відкриття спрощеного провадження у справі від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, від позивача надійшла відповідь на відзив та інші документи, заяви та пояснення.

Тобто, зміст позовної заяви, вимоги викладені у ній були учасникам справи відомі та зрозумілі.

При цьому, не дивлячись на те, що розгляд справи відбувався в порядку спрощеного позовного провадження, стадії судового процесу якого викладено у ч. 8 ст. 279 ЦПК України, головуючим у справі було з'ясовано думку учасників процесу про ставлення до позову, про що секретарем судових засідань було зроблено відповідний запис та коротко викладено процесуальну дію.

З урахуванням викладеного, суд не приймає до уваги вказані твердження заявника.

Що стосується тверджень ОСОБА_1 про те, що у записі №23 зазначено про пояснення представника позивача ОСОБА_2, проте основний зміст пояснень представника позивача в супереч п. 9 ч. 2 ст. 250 ЦПК України не викладено, так само як і в записах з №24 по №33 також не містять основний зміст пояснень представника позивача, то слід зазначити наступне.

Згідно з вимогами ст. 248 ЦПК України в судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео - та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів здійснюється секретарем судового засідання відповідно до Інструкції про порядок роботи з технічними засобами фіксування судового процесу (судового засідання), затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 20 вересня 2012 року № 108.

Відповідно до ч. 4 ст. 247 ЦПК України технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи.

Протокол судового засідання складається секретарем судового засідання у напівавтоматичному режимі (за допомогою спеціальної комп'ютерної програми «Камертон»).

Відтак, оскільки згідно з Інструкцією, протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання (диск) є додатком до протоколу судового засідання, немає необхідності детально відображати в ньому зміст пояснень учасників процесу. Про зміст конкретної процесуальної дії особа зможе дізнатися з технічного носія інформації, а у протоколі судового засідання достатньо зазначити тільки її порядковий номер, назву і час її вчинення. Дослівний запис у протоколі судового засідання всіх пояснень та запитань учасників судового процесу, які надані під час судового розгляду, діючими нормами процесуального права не передбачений.

Заявник також посилалась на те, що у записі №35 зазначено про закриття судового засідання, проте не зазначено про вихід суду до нарадчої кімнати та головуючим не оголошено про те, що судове засідання закрито або закінчено.

Проте, зазначені твердження заявника також не відповідають дійсності, оскільки після дослідження матеріалів справи головуючий у справі до нарадчої кімнати не виходив, а тому секретарем судового засідання було зроблено запис про закриття судового засідання.

Про вказане свідчить аудіофіксація від 13.07.2018 року.

Також, звертаю увагу заявника на те, що згідно ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

З викладеного вище слідує, що протокол судового засідання є повним та правильним. Містить порядкові номера вчинення процесуальної дії, її назву, час та інші відомості. Підстав для внесення до нього змін та доповнень суд не знайшов, у зв'язку з чим, зауваження ОСОБА_1 викладені у її заяві від 09.08.2018 року задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 248, 249 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Зауваження ОСОБА_1 щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя