У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2018 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Гребенюка В.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів щодо забезпечення позову та зустрічного забезпечення позову по матеріалам позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліберо», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Харченко Лариси Володимирівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Девелопмент», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Банк народний капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Ойл Групп», ОСОБА_4, про розірвання договору іпотеки, зобов'язання повернути оригінали документів та виключити записи з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23.11.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліберо», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Харченко Лариси Володимирівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Девелопмент», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Банк народний капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Ойл Групп», ОСОБА_4, про розірвання договору іпотеки, зобов'язання повернути оригінали документів та виключити записи з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно залишено без руху та надо строк для усунення недоліків позивачу.

26.11.2018 року позивач звернулася до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить забезпечити позов шляхом заборони юридичним та фізичним особам здійснювати будь-які дії, в тому числі реєстраційні, щодо відчуження квартири АДРЕСА_1 (надалі за текстом - квартира), що є предметом договору іпотеки, який оспорюється, шляхом накладення арешту на вказану квартиру до вирішення справи по суті.

Свою заяву позивач обґрунтовувала тим, що підписаний нею договір іпотеки на вказану квартиру наразі нею оскаржується, в той час, як право власності на вище вказану квартиру вже належать третім особам, а саме, ТОВ «ФК «Девелопмент» на підставі акту приймання-передачі б/н від 13.11.2018 року.

Частиною 1 статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених цим Кодексом, заходів забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Суд, вивчивши заяву про забезпечення позову, її обґрунтування, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується дана заява, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, з урахуванням наявності ризиків, що невжиття заходів забезпечення позову, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, суд вважає за необхідне задовольнити заяву.

З урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», за відсутності поданих оригіналів правовстановлюючих документів на майно та інших доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, відсутності підстав ризиків невжиття заходів забезпечення позову, що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, судом встановлена відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно ч. 1 ст. 151 Цивільного процесуального кодексу України єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

У відповідності до ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, вагомість поданих доказів та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до утруднення чи невиконання можливого рішення суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом забори вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири, яка є предметом договору іпотеки, що оспорюється.

Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам. Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Враховуючи вимоги співмірності виду забезпечення позову із заявленими вимогами, суд приходить до висновку, що необхідно вжити заходи забезпечення позову, оскільки невжиття таких заходів може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Щодо застосування зустрічного забезпечення позову, суд приходить до часткового її задоволення виходячи з наступного висновку.

За змістом ч. 7 ст. 153, ч. 6 ст. 154 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Перелік випадків у яких, суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений ч. 3 ст. 154 ЦПК України та є вичерпним.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом (ч. 4 ст. 154 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 154 ЦПК України, суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про вжиття заходів зустрічного забезпечення, визначивши належний спосіб зустрічного забезпечення позову, який є співмірним з забезпеченням позову.

Так, згідно доводів позовної заяви ціна лоту 31.07.2018 року продажу квартири з електронних торгів складала 1 100 000 грн., розмір гарантійного внеску складав 93 120,13 грн. Таку вартість за придбання квартири сплатив переможець торгів ТОВ «Ліберо». З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 145342571 від 14.11.2018 року хоча і не вбачається сторін акту приймання - передачі нерухомого майна, на підставі якого відбувся перехід права власності до ТОВ «ФК «Девелопмент» , та зважаючи на незначний проміжок часу між такою передачею, суд приходить до висновку щодо вжиття зустрічного забезпечення позову саме в даному розмірі.

На підставі вищевикладеного, керуючись положеннями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», ст. ст. 149-154, 157, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів щодо забезпечення позову та зустрічного забезпечення позову по матеріалам позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліберо», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Харченко Лариси Володимирівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Девелопмент», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Банк народний капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Ойл Групп», ОСОБА_4, про розірвання договору іпотеки, зобов'язання повернути оригінали документів та виключити записи з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно- задовольнити частково;

З метою забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліберо», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Харченко Лариси Володимирівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Девелопмент», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Банк народний капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Ойл Групп», ОСОБА_4, про розірвання договору іпотеки, зобов'язання повернути оригінали документів та виключити записи з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: заборони юридичним та фізичним особам здійснювати будь-які дії, в тому числі реєстраційні, щодо відчуження квартири АДРЕСА_1, що є предметом іпотеки за Договором іпотеки № 53/15-1.2 від 01.12.2015 року, шляхом накладення арешту на вказану квартиру до набрання законної сили рішенням суду;

Зобов'язати ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1), протягом семи днів з дня постановлення ухвали, внести на депозитний рахунок суду у якості зустрічного забезпечення позову 1 100 000 (один мільйон сто тисяч) гривень та надати до суду документи про виконання ухвали про зустрічне забезпечення;

В іншій частині в задоволенні вимог заяви про зустрічне забезпечення позову відмовити;

Копію ухвали негайно направити сторонам для відому, Департаменту з питань реєстрації КМДА (м. Київ, вул. Студентська, 7 (1 поверх) для виконання;

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення;

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали;

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.В. Гребенюк