Справа № 357/2820/18
У Х В А Л А

21 вересня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Ярмола О. Я.

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву третьої особи у справі державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Приймак А.П. про роз'яснення рішення суду від 25.05.2018 року,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 25.05.2018 року у справі № 357/2820/18 було визначено ОСОБА_2 додатковий строк в три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, яка належала їй згідно заповіту ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Вказане рішення суду від 25.05.2018 року набрало законної сили.

В заяві державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Приймак А.П. просить роз'яснити, чи має право ОСОБА_2 подати в установлений додатковий строк заяву про прийняття нею спадщини після ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення. Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до ст. 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду, можливе лише тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, в тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Отже, дане рішення підлягає роз'ясненню, оскільки нотаріус не просить змінити рішення, не ставить питання про доповнення рішення новими даними, а просить уточнити, роз'яснити право ОСОБА_2 в установлений строк подати заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4

Так, ОСОБА_2 зверталася до суду з позовом до Піщанської сільської ради, третя особа: Державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Приймак Альона Петрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - як спадкоємець першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 Позивач посилалася на те, що її мати ОСОБА_3 була спадкоємцем за заповітом щодо спадкового майна ОСОБА_4 Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася, ОСОБА_3 від спадкування за заповітом на майно ОСОБА_4 не відмовлялася та не встигла за життя подати заяву про прийняття спадщини. В силу ст. 1216,1218,1268,1276 ЦК України, до спадкоємця ОСОБА_2 перейшло право її матері ОСОБА_3 на спадкування після померлої ОСОБА_4

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1276 ЦК України , якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Так, відповідно до положень частини першої ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину.

Підставою для звернення позивача до суду з вказаним позовом була відмова нотаріуса в оформленні права на спадщину саме в зв'язку з пропуском спадкоємцем ОСОБА_3 строку для прийняття спадщини за заповітом після спадкодавця ОСОБА_4 , що вбачалося зі змісту постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.06.2017р. та суд досліджував саме причини пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.271 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Роз'яснити рішення суду від 25.05.2018 року ухваленому у справі за позовом ОСОБА_2 до Піщанської сільської ради, третя особа: Державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Приймак Альона Петрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, щодо наявності у ОСОБА_2 права на подачу у визначений судом строк заяви про прийняття нею спадщини після смерті ОСОБА_4.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом 15-ти днів з дня проголошення .

СуддяО. Я. Ярмола