Номер справи 623/1828/18
Номер провадження 2/623/819/2018
РІШЕННЯ
іменем України

11 вересня 2018 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді Гуренко М.О.

з участю: секретаря - Телешевської В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі справу за позовом ОСОБА_1 до Комарівської сільської ради Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом до Комарівської сільської ради Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом.

Позивач вказує, що пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин та просить визнати причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після померлого двоюрідного брата ОСОБА_2 - поважною. Встановити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного брата ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

До судового засідання позивач не з`явився, його інтереси представляв його представник.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без його участі, позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без участі представника сільської ради, заперечень проти позовної заяви не мають.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим Комарівською сільською радою Ізюмського району Харківської області 26.08.2014 р. (а.с16).

Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку загальною площею 7,2131 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :05:000:0095, що розташована на території Комарівської сільської ради Ізюмського району, що належала йому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія ІІІ-ХР №015910, виданим Ізюмською райдержадміністрацією Харківської області 10.02.2002 р. та зареєстрованим в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №352. (а.с.10).

Інших спадкоємців за заповітом або за законом, окрім позивача ОСОБА_1 , не має.

Факт родинних відносин підтверджується наступним.

Згідно з відомостями, зазначеними у архівній довідці №01-29/3-373,374 від 16.03.2017 р., матір`ю ОСОБА_3 є ОСОБА_4 . (а.с.12,13).

Відповідно до витягу №1 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про одного із подружжя від 15.07.2009р. Комарівською сільською радою Ізюмського району Харківської області 06.05.1951 р. був зареєстрований актовий запис про шлюб за №5 між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . (а.с.14).

Згідно з відомостями, зазначеними у свідоцтві про народження ОСОБА_2 Серії НОМЕР_2 , виданим повторно відділом реєстрації актів цивільного стану по Ізюмському району Ізюмського міськрайонного управління юстиції 15.07.2009 р., в графі мати вказана ОСОБА_7 . (а.с.15).

Відповідно до відомостей, зазначених у посвідці про народження №552966, виданої відділом актів громадянського стану Народного Комісаріату Внутрішніх Справ СРСР, матір`ю ОСОБА_8 є ОСОБА_4 . (а.с.17).

19.11.1948 р. громадянин ОСОБА_9 і громадянка ОСОБА_10 (після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_11 ) одружились, що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_3 , виданим Пристінською сільською радою Ізюмського району Харківської області. (а.с.18).

Згідно з відомостями, зазначеними у свідоцтві про народження серія НОМЕР_4 , виданим Пристінською сільською радою Ізюмського району Харківської області 20.09.1950 р., ОСОБА_12 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі мати зазначено ОСОБА_13 . (а.с.19).

30.07.1982 р. громадянин ОСОБА_14 і громадянка ОСОБА_12 (після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_15 ) уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_5 , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану у м. Ізюм Харківської області. (а.с.20).

З вищенаведеного вбачається, що ОСОБА_2 доводиться позивачу двоюрідним братом, оскільки його мати ОСОБА_16 є рідною сестрою її матері ОСОБА_17 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батько позивача помер у квітні 1970 р.

Позивач зазначає, що останнім часом зі своїм двоюрідним братом ОСОБА_2 спілкувались не часто, оскільки проживали в різних населених пунктах, виключно за допомогою засобів телефонного зв`язку. З літа 2014 року зв`язок із ним перервався. У березні 2017 р. від мешканки с. Миколаївка Ізюмського району Харківської області дізналася про смерть свого двоюрідного брата ОСОБА_2 та відразу почала збирати необхідні документи для оформлення спадщини.

Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Позивач звернулася до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистова Сергія Юрійовича стосовно можливості видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на що їй листом №1306/01-16 від 23.05.2018 р. було повідомлено, згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №52021985 від 23.05.2018 р. спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , 1953 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась. Згідно п.4,14, п.4 гл.10 розділу II «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, може бути вчинено після визнання судом додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В зв`язку з чим їй необхідно звернутися до суду для вирішення зазначено питання в судовому порядку. (а.с.22-29).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Статтею 1265 ЦК України встановлено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Відповідно до ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов ОСОБА_1 задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 10-13,17, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після померлого двоюрідного брата ОСОБА_2 - поважною.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного брата ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий суддя: М.О. Гуренко