І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Лозова Харківської області
Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:
головуючого - Харабадзе К.Ш.,
за участю секретаря - Бєловол О.О.,
Справа № 629/6282/18
Номер провадження 2/629/2038/18
відповідач - Територіальна громада в особі Лозівської міської ради Харківської області
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини:
Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер її батько ОСОБА_3. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з ? частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлому на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого 18 листопада 2002 року виконавчим комітетом Лозівської міської ради народних депутатів Харківської області. Спадкоємцем майна померлого є позивач. В шлюбі спадкодавець на день смерті не перебував, інших спадкоємців не має, заповіт не складався. ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла мати позивачки ОСОБА_4. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з ? частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого 18 листопада 2002 року виконавчим комітетом Лозівської міської ради народних депутатів Харківської області. Після смерті батька, на протязі шестимісячного строку, позивачка з матір'ю (нині покійною), звернулися до державної контори з приводи оформлення спадщини. Нотаріусом було роз'яснено, оскільки батько з матір'ю були разом зареєстровані, то будь які заяви про прийняття спадщини подавати не потрібно. Частина квартири фактично перейде до його дружини, тобто її матері та після смерті останньої, її спадкоємець, зможе оформити цілу частку квартири. ОСОБА_4, маючи це на увазі, 24.07.2014 року склала заповіт на все належне їй майно на ім'я онуки, доньки позивачки, ОСОБА_5. Після смерті матері, ОСОБА_5, звернулась з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса ОСОБА_6 та у вересні 2018 року надала документи, наявність підстав для закликання до спадкоємства, склад спадкового майна та хотіла оформити вказану квартиру. Однак виявилось, що батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розлучилися у 1989 році, у зв'язку з чим ОСОБА_5 отримала в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на ? частину спадкової квартири. На підставі вищевикладеного позивачка, як дочка спадкодавця має право звернутися до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька, оскільки свідоцтво про право на спадщину за заповітом на цілу частку квартири, нотаріус не має можливості видати, оскільки спадкодавці не перебували у шлюбі.
Крім того, в позові, позивач просить в порядку досудової підготовки справи до розгляду витребувати з Лозівської державної нотаріальної контори, харківської області Інформаційну довідку зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, наявні заповіти) після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, в наданій суду заяві просила справу розглядати за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає у повному обсязі.
Представник відповідача Територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області у судове засідання не з'явився, в наданій суду заяві просив справу розглядати за відсутності представника відповідача, вирішити справу на розсуд суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд знаходить за необхідне позов задовольнити зважаючи на таке:
Згідно ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, якщо спадкоємець не проживав постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, обов'язковою умовою реалізації його спадкових прав є подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Невиконання цих дій матиме наслідком пропущення строку для прийняття спадщини. Загальний строк для прийняття спадщини дорівнює 6 місяцям і починає вираховуватися з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року /а.с.8/.
Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 18.11.2002 року Лозівською міською радою Харківською області, квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2, на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4/а.с.24/.
Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 07.09.2017 року померла ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_6 року /а.с.7/.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19.09.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом ОСОБА_6, спадкоємцем ? частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року є її онука ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, згідно спадкування за заповітом від 24.07.2014 року /а.с.11/.
Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19.09.2018 року свідчить про те, що власником ? частки квартири за адресою: АДРЕСА_3 є ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину/а.с.12/.
Отже, спадщина яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 складається з ? частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_4.
Позивач є рідною донькою спадкодавця, заповіт від імені спадкодавця не складався.
Батьками ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2, є ОСОБА_3 та ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_5 /а.с.19/.
Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 виданого 15.08.1989 року, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_8 було розірвано 15.08.1989 року /а.с.17/, отже в шлюбі спадкодавець на час смерті не перебував.
Позивач звернулась до приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, але постановою нотаріуса від 08.11.2018 року було відмовлено ОСОБА_1 в видачі свідоцтва про право на спадщину на майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини/а.с.27/.
Інших спадкоємців першої черги за законом немає.
Згідно інформаційної довідки Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області від 28.11.2018 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області, не заводилась. Інформація в Спадковому реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), (заповіти/спадкові договори) на ім'я ОСОБА_3 відсутня /а.са.с 34,35/.
Позивач вказала, що про те, що після смерті батька ОСОБА_3, на протязі шестимісячного строку, вона разом з нині покійною матір'ю ОСОБА_8 зверталися до державної нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини. Нотаріусом їм було роз'яснено, що оскільки батько і мати (як чоловік і дружина) були разом зареєстровані, то будь які заяви про прийняття спадщини подавати не потрібно. Частина квартири батька фактично перейде до його дружини, тобто її матері і вже після смерті останньої, її спадкоємець зможе оформити цілу частку квартири.
Як убачається з довідки Комунального підприємства «Житлова управляюча компанія» від 06.10.2015 року, на день смерті ОСОБА_3 з ним дійсно була зареєстрована ОСОБА_8, інших зареєстрованих осіб не було /а.с.9/.
Позивач вважала, що батьки перебувають у шлюбі. Однак при оформленні спадщини після смерті матері виявилося, що батьки розлучилися до смерті батька.
Позивачка про розлучення батьків дізналася лише після смерті матері, оскільки мати приховувала цей факт та позивачка вважала, що її мати прийняла спадщину після смерті батька.
Цей час вона, як спадкоємець за законом, не втратила зв'язок із спадковим майном (квартирою), тому своєчасно і в повному обсязі сплачує комунальні послуги, слідкує за станом комунікацій в ній, своєчасно здійснює поточний ремонт.
Згідно зі ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).
Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які вказано в позовній заяві, суд вважає поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини та визначає додатковий строк для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини - 3 місяця з дня набрання рішення законної сили.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 264, 265,268 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженці м. Абакан Красноярського краю, додатковий строк у три місяця з дня набрання законної сили цим судовим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року, визнавши причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною.
Апеляційна скарга на рішення суду подається через Лозівський міськрайонний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Позивач - ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_5
Відповідач - Територіальна громада в особі Лозівської міської ради Харківської області, місце знаходження за адресою: м. Лозова Харківської області, вул. Ярослава Мудрого,1 адмінбудинок .
Суддя: К.Ш.Харабадзе