Справа № 308/5561/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.12.2018 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Світлик О.М.,

за участю секретаря судового засідання Пассер М.І.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді клопотання представника позивача про призначення будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності.

Від представника позивача ОСОБА_4 ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшло клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи, в обґрунтування якого зазначає, що як на підставу свого позову ОСОБА_4 посилався на те, що в період з 2003 року по 2014 рік ним за час перебування у шлюбі з відповідачем збудовано незавершений будівництвом будинок (98 % готовності). Позовні вимоги позивач мотивує тим, що ним в цей період здійснювалися особисто та з допомогою сторонніх осіб, фахівців інженерно-будівельної спеціалізації, що залучалися позивачем до робіт за оплату, загальнобудівельні, будівельно-монтажні, малярні, столярні, покрівельні та опоряджувальні роботи на обєкті із будівництва житлового будинку за адресою с. Шишловці, вул. Шумна, 14, придбавалися будівельні та витратні матеріали, обладнання, дерево, засоби та інструменти для здійснення таких робіт, оплачувалися послуги з проектування та авторського і технічного нагляду за будівельними роботами, що мало наслідком доведення обєкта до стану 98 % готовності та суттєве, багаторазове збільшення його вартості. Оскільки в поданих до суду процесуальних документах відповідач заперечує факт трудової та фінансової участі позивача у збільшенні вартості майна (незавершеного будівництвом будинку по вул. Шумній, 14 у с. Шишловці), заперечує його спорудження за рахунок коштів позивача та його особистої праці, враховуючи право сторони доводити перед судом переконливість поданих доказів та обовязок доводити обставини, на які сторона посилається як на підставу своїх вимог, вважає за доречне клопотати до суду про призначення будівельно-технічної експертизи, яка може встановити ступінь готовності обєкта до експлуатації та вартість робіт і матеріалів при його будівництві.

З посиланням на викладене та оскільки такі завдання потребують спеціальних знань, позивач просить суд призначити у даній справі будівельно-технічну експертизу, для проведення якої на вирішення експерту поставити наступні запитання: яка ступінь готовності обєкта незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14; яка вартість використаних матеріалів, обладнання та фактично виконаних робіт при будівництві обєкту дослідження.

Крім того, позивачем подано до суду додаткові обґрунтування щодо призначення будівельно-технічної експертизи, які долучено до матеріалів справи, в яких вказує, що в якості доказу стадії готовності незавершеного будівництвом обєкта та вартості робіт і будівельних матеріалів для його будівництва позивачем подано технічний паспорт на обєкт нерухомого майна житловий будинок за адресою: с. Шишлівці, вул. Шумна, 14, що виготовлений на замовлення ОСОБА_4 інженером з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_5 в грудні 2015 року. Оскільки відповідно до заперечення на позов відповідача не погоджується із вимогами позивача, для доведення переконливості своїх доводів 17.05.2017 року позивачем було заявлено суду клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи. Доведення перед судом переконливості своїх доводів є не тільки обовязком, але й одночасно правом сторони, а тому позивач звернувся до суду про призначення будівельно-технічної експертизи. Зауважує, що оскільки позивачем в 2003 році дарувалася 1/2 частина обєкта незавершеного будівництва готовністю 69 %, вартістю 64853 грн., а після того ним здійснювалися роботи з подальшого будівництва обєкта, в який, за свідченням самого відповідача, вони переїхали жити у вересні 2007 року і де на сьогодні проживає відповідач, тому очевидно, що вартість обєкта змінилася, зокрема внаслідок безпосередньої фінансової участі позивача. Відтак, для встановлення розміру участі позивача у збільшенні вартості спірного обєкта незавершеного будівництва необхідно визначити його вартість (використаних матеріалів, обладнання та фактично виконаних робіт) та ступінь готовності. У своєму запереченні проти позову від 08.11.2017 року відповідач посилається на ряд висновків судових установ України у конкретних справах, відповідно до яких збільшення вартості майна та істотність такого збільшення підлягає зясуванню шляхом порівняння станом на час вирішення спору вартості обєкту в стані, що існував до поліпшення, та його вартості після поліпшення. Відповідач погоджується з тим, що потрібно встановити вартість майна після здійснення таких поліпшень. Оскільки нею категорично заперечується вартість, визначена інженером з інвентаризації нерухомого майна на замовлення позивача, розрахована в технічному паспорті на спірний обєкт, при цьому самим відповідачем альтернативних доводів, висновків експертів із спеціальними знаннями суду не надано, вважає за необхідне призначити заявлену будівельно-технічну експертизу. Вважає, що відповідно до викладених у заяві обґрунтувань щодо необхідності для зясування обставин наявності спеціальних знань у справі наявні підстави для призначення експертизи у їх сукупності, передбаченій процесуальним законом.

Представник позивача у даному судовому засіданні вказане клопотання підтримала та просила призначити у справі будівельно-технічну експертизу, посилаючись на обставини, наведені у відповідному клопотанні.

Відповідач ОСОБА_2 та представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 у судовому засіданні у разі призначення судом експертизи просили узгодити сторонами особу експерта ОСОБА_3, Корчинського або Львівський науково-дослідний інститут судових експертиз, а також врахувати запропоновані стороною відповідача питання, з яких має бути проведена експертиза, що зазначені у поданій до суду його заяві від 22.12.2018 року, яка долучена до матеріалів справи. Зокрема, у поданій заяві представник відповідача просить запропонувати сторонам за взаємною згодою обрати експерта, а при недосягненні згоди призначити експерта чи експертну установу. Для проведення експертизи просить надати експерту наступні матеріали: інвентарну справу на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, яку просить згідно з ч. 3 ст. 107 ЦПК України витребувати у комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна» (вул. Минайська, 40, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, тел. ); нотаріально посвідчену копію договору дарування від 27.05.2003 року за реєстровим № 1590 (а.с. 41, т. 2); нотаріально посвідчену копію свідоцтва про право власності від 27.05.2003 року за реєстровим № 1589 (а.с. 40, т. 2); оригінал технічного паспорту від 29.08.2002 року, складений Ужгородським державним районним підприємством технічної інвентаризації. Витрати за проведення експертизи просить покласти в повному обсязі на позивача та продовжити розгляд справи в порядку, визначеному судом без зупинення провадження у справі.

У поданій заяві від 22.12.2018 року представник відповідача зазначає, що відповідно до змісту позовних вимог позивачем наголошується на застосуванні в даному спорі ч. 1 ст. 62 СК України, згідно з якою якщо майно дружини, чоловіка за час шлюбу істотно збільшилося у своїй вартості внаслідок спільних трудових чи грошових затрат або затрат другого з подружжя, воно у разі спору може бути визнане за рішенням суду обєктом права спільної сумісної власності подружжя. Отже, питання, запропоновані позивачем на вирішення експертизи підлягають зміні, оскільки питання, з яких експерт має надати суду висновок, є наступними: 1) який ступінь готовності обєкта незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, станом на момент припинення шлюбних відносин, - 12.05.2014 pоку, коли, щонайменше, датовано заяву про розірвання шлюбу; 2) чи незавершений будівництвом житловий будинок придатний до проживання, в розумінні Державних будівельних норм і правил, станом на момент проведення експертизи; 3) яка вартість незавершеного будівництвом житлового будинку, разом з внутрішніми улаштуваннями і комунікаціями за їх наявності, станом на момент укладення договору дарування 27.05.2003 pоку; 4) яка вартість незавершеного будівництвом житлового будинку, разом з внутрішніми улаштуваннями і комунікаціями за їх наявності, станом на момент припинення шлюбних відносин, - 12.05.2014 pоку; 5) яка вартість незавершеного будівництвом житлового будинку, разом з внутрішніми улаштуваннями і комунікаціями за їх наявності, станом на момент проведення експертизи; 6) який перелік та обєми фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) незавершеного будівництвом житлового будинку, враховуючи внутрішні улаштування і комунікації за їх наявності, було виконано в період з 27.05.2003 року до 12.05.2014 року; 7) який перелік та обєми фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) незавершеного будівництвом житлового будинку, враховуючи внутрішні улаштування і комунікації за їх наявності, було виконано в період з 12.05.2014 року до моменту проведення експертизи; 8) чи є істотним збільшення вартісних і якісних показників незавершеного будівництвом житлового будинку, враховуючи зміну внутрішніх улаштувань і комунікацій за їх наявності, з моменту дарування 27.05.2003 року до 12.05.2014 року. Представник відповідача зауважує, що саме відповіді на вказані питання нададуть можливість зясувати обставини, що мають значення для справи.

Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 107 ЦПК України представник відповідача просить надати наступні матеріали експерту чи експертній установі: інвентарну справу на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, яку просить згідно з ч. 3 ст. 107 ЦПК України, витребувати у комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна» (вул. Минайська, 40, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, тел. ); нотаріально посвідчену копію договору дарування від 27.05.2003 року за реєстровим № 1590 (а.с. 41, т. 2); нотаріально посвідчену копію свідоцтва про право власності від 27.05.2003 року за реєстровим № 1589 (а.с. 40, т. 2); оригінал технічного паспорту від 29.08.2002 року, складений Ужгородським державним районним підприємством технічної інвентаризації.

Щодо наданого позивачем до матеріалів справи технічного паспорту (а.с. 110, т. 1) станом на 14.12.2015 року, представник відповідача просить не надавати зазначений документ експерту чи експертній установі, оскільки з листів комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна» технічний паспорт станом на 14.12.2015 року вказаним підприємством не видавався, остання технічна інвентаризація була проведена 05.05.2003 року (а.с. 2, 10, т. 2). Вказаний технічний паспорт станом на 14.12.2015 року викликає сумнів, позаяк ні позивач, ні інші особи не мали доступу до обєкту і можливості його обстеження станом на той час. Зазначає, що в матеріалах комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна» відсутнє замовлення на проведення технічної інвентаризації, як це передбачено законодавством. Для прикладу, при проведенні технічної інвентаризації 05.05.2003 року в матеріалах інвентарної справи комунального підприємства «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна» наявне замовлення від 21.04.2003 року № 841 та договір про надання послуг по договірній ціні від 21.04.2003 року, вчинення і укладення яких передують проведенню будь-якої інвентаризації за замовленням громадян (а.с. 6-7, т. 2). А отже, вважає, що вказаний технічний паспорт станом на 14.12.2015 року є неналежним і недопустимим доказом, так як отриманий позивачем не в встановленому законодавством порядку (ч. 1 ст. 78, ч. 2 ст. 89 ЦПК України).

Також представник відповідача з метою пришвидшення розгляду справи, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, просить не зупиняти провадження у справі і продовжити її слухання у визначеному судом порядку, так як надання висновку експертною установою не потребує зупинення провадження в справі, позаяк основним обєктом дослідження є незавершене будівництво та технічна документація на нього. Звертає увагу, що відповідач забезпечить доступ експерту чи експертам експертної установи до будівлі для проведення зазначеної експертизи. Витрати за проведення експертизи представник відповідача просить покласти в повному обсязі на позивача, оскільки саме ним заявлено позов та зроблено заяву про проведення експертизи.

Від представника відповідача через канцелярію суду надійшла заява від 22.12.2018 року, в якій на виконання вимог ЦПК України для належного розгляду справи просить суд долучити до матеріалів справи оригінал технічного паспорту від 29.08.2002 року, складений Ужгородським державним районним підприємством технічної інвентаризації. В якості додатків до даної заяви представником відповідача долучено: оригінал технічного паспорту від 29.08.2002 року, складений Ужгородським державним районним підприємством технічної інвентаризації; поштову квитанцію, що підтверджує надсилання на адресу позивача копії зазначеного документа.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши клопотання про призначення експертизи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З матеріалів справи вбачається, що предметом даного позову згідно з поданою заявою про зміну предмету позовних вимог є: визнання обєктом права спільної сумісної власності ОСОБА_4 та ОСОБА_2 незавершеного будівництва за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, 14 конструктивних елементів, будівельних матеріалів, обладнання та іншого майна, що використане в процесі будівництва житлового будинку. Нормативним обґрунтуванням заявленого позову є посилання позивача на ч. 2 ст. 62 Сімейного кодексу України, згідно з якою якщо один із подружжя своєю працею і (або) коштами брав участь в утриманні майна, належного другому з подружжя, в управлінні цим майном чи догляді за ним, то дохід (приплід, дивіденди), одержаний від цього майна, у разі спору за рішенням суду може бути визнаний об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України регламентовано, що однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Як розяснено у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо обєктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п. п. 1.2.2 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), одним із видів основної експертизи є інженерно-технічна, підвидом якої є будівельно-технічна експертиза.

За змістом п. п. 5.1. п. 5 розділу ІІ Інструкції основними завданнями будівельно-технічної експертизи є, зокрема: визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом обєктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань обєктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, повязаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань будівельно-технічної експертизи експерту передбачений п. п. 5.1.1 п. 5 розділу ІІ Інструкції.

У відповідності до положень ч. ч. 3-6 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобовязаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Беручи до уваги наведене, суд вважає, що з метою повного, всебічного й обєктивного зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі техніки, враховуючи принцип змагальності цивільного судочинства, за яким учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом, та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, у даній справі слід призначити будівельно-технічну експертизу.

При цьому, з урахуванням обставин справи, предмету позову і поданих доказів суд вважає за необхідне поставити на вирішення експертизи наступні питання: який ступінь готовності обєкта незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14 станом на 27.08.2014 року (дата набрання законної сили рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.08.2014 року у справі № 308/6081/14-ц) у момент припинення шлюбних відносин; який перелік та обєми фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, враховуючи внутрішні улаштування і комунікації за їх наявності, було виконано в період з 28.05.2003 року до 27.08.2014 року; яка вартість матеріалів, обладнання та фактично виконаних робіт при будівництві обєкту дослідження за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, використаних та виконаних з 28.05.2003 року по 27.08.2014 року; яка вартість незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, разом з внутрішніми улаштуваннями і комунікаціями за їх наявності, станом на момент проведення експертизи.

Інші питання судом відхиляються, оскільки не стосуються предмету позову, а тому, суд вважає за доцільне їх виключити з переліку та не ставити на розгляд експерта.

Вирішуючи питання щодо експерта, який буде проводити експертизу, з метою дотримання вимог обєктивності проведення експертизи, суд вважає за доцільне доручити її проведення судовому експерту ОСОБА_6 (свідоцтво експерта № 1475, видане на підставі рішення № 12 від 28.01.2011 року та термін дії якого продовжено до 23.12.2019 року, вул. Закарпатська, 38/14, м. Ужгород, 88017), з огляду на те, що учасниками справи не погоджено експертну установу та експерта.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно зі ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Положеннями ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

З огляду на викладене та виходячи з поставлених питань на вирішення експертизи, у даному випадку від комунального підприємства «Ужгородське районне комунальне підприємство (бюро) технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна» (вул. Минайська, 40, м. Ужгород, Закарпатська область) слід витребувати оригінал інвентарної справи на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, для надання як обєкта дослідження для проведення експертизи.

Оскільки клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи заявлено позивачем, то витрати, повязані з проведенням експертизи, слід покласти на позивача ОСОБА_4

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 103, 104, 252, 259, 353-355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання позивача про призначення у справі будівельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

Який ступінь готовності обєкта незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14 станом на 27.08.2014 року (дата набрання законної сили рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.08.2014 року у справі № 308/6081/14-ц) у момент припинення шлюбних відносин?

Який перелік та обєми фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, враховуючи внутрішні улаштування і комунікації за їх наявності, було виконано в період з 28.05.2003 року до 27.08.2014 року?

Яка вартість матеріалів, обладнання та фактично виконаних робіт при будівництві обєкту дослідження за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, використаних та виконаних з 28.05.2003 року по 27.08.2014 року?

Яка вартість незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, разом з внутрішніми улаштуваннями і комунікаціями за їх наявності, станом на момент проведення експертизи?

Проведення експертизи доручити судовому експерту ОСОБА_6 (свідоцтво експерта № 1475, видане на підставі рішення № 12 від 28.01.2011 року та термін дії якого продовжено до 23.12.2019 року, вул. Закарпатська, 38/14, м. Ужгород, 88017).

Витребувати від комунального підприємства «Ужгородське районне комунальне підприємство (бюро) технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна» (вул. Минайська, 40, м. Ужгород, Закарпатська область) оригінал інвентарної справи на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, для надання як обєкта дослідження для проведення експертизи.

Витребувані ухвалою матеріали надіслати до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за адресою: вул. Загорська, 53, м. Ужгород, Закарпатська область, в строк до 14 січня 2019 року.

У разі неможливості надати вищевказаний запитуваний доказ повідомити про це Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області із зазначенням причин протягом пяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Для дослідження експерту надати матеріали, необхідні для проведення експертизи, а саме:

оригінал технічного паспорту від 29.08.2002 року, складений Ужгородським державним районним підприємством технічної інвентаризації;

оригінал інвентарної справи на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою: с. Шишловці Ужгородського району Закарпатської області, вул. Шумна, № 14, після її надходження до суду;

нотаріально посвідчену копію договору дарування від 27.05.2003 року за реєстровим № 1590;

нотаріально посвідчену копію свідоцтва про право власності від 27.05.2003 року за реєстровим № 1589.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків.

Зобовязати сторін у справі надати експерту за його вимогою оригінали чи копії документів, необхідних для проведення експертизи.

Витрати, повязані з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_4.

Запропонувати особі, яка заявила клопотання про призначення експертизи, протягом сорока пяти діб з дня отримання рахунку провести оплату експертизи.

Встановити строк проведення експертизи три місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Ухвалу про призначення експертизи направити особі, якій доручено проведення експертизи, та учасникам справи.

Розяснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча О.М. Світлик