АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 року м. Херсон

справа: 653/307/18

провадження: 22-ц/791/1243/18

Апеляційний суд Херсонської області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Приходько Л.А. (суддя доповідач)

суддів: Бездрабко В.О.,

ОСОБА_1,

учасники справи:

позивач - приватне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в особі Генічеського району енергозбуту і електричних мереж,

відповідач ОСОБА_2,

розглянувши у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ на рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 30 травня 2018 року у складі судді Берлімової Ю.Г.,

в с т а н о в и в:

02 лютого 2018 року приватне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в особі Генічеського району енергозбуту і електричних мереж звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по акту порушення ПКЕЕН.

Позовна заява мотивована тим, що 17 листопада 2017 року при здійсненні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕн, працівниками Генічеського РЕЗ і ЕМ на обєкті житловий будинок за адресою: с. Генічеська Гірка, вул. 50 років Перемоги, 4-б було виявлено порушення п.п. 11, 14 ПКЕЕн, а саме: пошкодження приладу обліку електричної енергії (встановлення в схему приладу обліку додаткового пристрою для впливу на роботу електролічильника), внаслідок чого електроенергія споживається, а приладом обліку не враховується. Під час перевірки прилад обліку вилучено, упаковано та опломбовано, після чого направлено на експертизу, про що складено Акт-Повідомлення, з яким відповідач ознайомлений під підпис. 12 грудня 2017 року Генічеським РЕЗ і ЕМ отримано Акт №36/12 проведення експертизи лічильника електроенергії, яка проводилась комісією ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» із залученням представника Держспоживстандарту ОСОБА_3, відповідно до якого при розкритті приладу обліку було виявлено сторонній пристрій, який впаяний в розрив живлення лічильника, що є порушенням схеми лічильника та втручанням в роботу приладу обліку. Лічильник для подальшої експлуатації не придатний.

Зважаючи на викладене позивач просив суд стягнути з ОСОБА_2 суму завданих збитків внаслідок порушення ПКЕЕН у розмірі 4079,52 грн., та вирішити питання щодо відшкодування судових витрат.

Рішенням Генічеського районного суду Херсонської області від 30 травня 2018 року у задоволені позовних вимог ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що саме відповідачем здійснено втручання в прилад обліку електроенергії з метою зміни показників лічильника.

В апеляційній скарзі ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ вважаючи рішення суду першої інстанції незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалено з порушенням норм права, просило рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким, задовольнити позовні вимоги товариства у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом допущені порушення норм права, які призвели до неповного зясування судом обставин, що мають значення для справи. Зокрема, зазначено, що суд помилково вважає недоведеним той факт, що саме відповідач пошкодив прилад обліку електричної енергії, оскільки сам він непошкоджений, зовні цілий, і пломби не пошкодженні. Крім того, висновок суду стосовно цілісності пломб товариство вважає передчасним, оскільки він не підтверджується матеріалами справи, а їх експертиза не проводилась.

Письмовий відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Справа розглядається Апеляційним судом Херсонської області, у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив рішення, що оскаржується, до утворення апеляційних судів в апеляційних округах, відповідно до вимог п. 8 ст. 1 Перехідних положень.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 369 цього Кодексу.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Зважаючи на те, що справа є малозначною, її розгляд здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 27 лютого 2013 року між ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» та ОСОБА_2 укладено договір про користування електричною енергією №0037776, відповідно до умов якого енергопостачальник взяв на себе зобовязання постачати споживачу електричну енергію у необхідних йому обсягах, споживач зобовязався оплачувати одержану електричну енергію за встановленими тарифами (цінами) у терміни передбачені договором (а.с.14-15).

З додаткової угоди №320/1 від 04 листопада 2014 року, укладеної між ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» ОСОБА_2 вбачається, що 04 листопада 2014 року енергопостачальником проведено заміну приладу обліку і його опломбування. В той же день, відповідно до акту збереження пломб №320/1, енергопостачальником передано споживачу ОСОБА_2 лічильник та пломби, встановлені на обладнанні (а.с.16).

17 листопада 2017 року працівниками Генічеського РЕЗ і ЕМ у присутності споживача складено акт про порушення ПКЕЕН № 231961, у якому зафіксовано виявлені під час перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН порушення. Зокрема виявлено порушення п.п. 11,14 ПКЕЕН, а саме пошкодження приладу обліку електричної енергії типу NP-06TDMME.3FD.SMxPD-U№01924988, держ. повірка II кв.2010 року. Покази на час складання акту становили 015560, було проведено заміри схеми живлення приладу обліку по кожній фазі. Фаза «А»-54,5 мА, фаза «В»- 0 мА, фаза «С»- 0мА, що свідчить про встановлення в схему приладу обліку додаткового пристрою для впливу на роботу електролічильника, внаслідок чого електроенергія споживається, а приладом обліку не враховується. Під час перевірки прилад обліку вилучено і упаковано в поліетиленовий пакет та опломбовано номерною пломбою № С-39467578 ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» (а.с. 8).

Одночасно складений акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії № 037/776 з повідомленням споживача про місце та дату проведення експертизи (а.с.11)

Відповідно до акту проведення експертизи лічильника електроенергії № 36/12 від 12 грудня 2017 року, експертиза лічильника проведена комісією ПрАТ ЕК «Херсонобленерго» із залученим представника Держспоживстандарту ОСОБА_3, у відсутність споживача. Експертизою встановлено: на корпусі лічильника на кріплені лівого пломбувального гвинта виявлено тріщини. Метрологічні характеристики лічильника не відповідають вимогам стандарту. Лічильний механізм за 20 хв. при навантажені струмом 10А нарахував 0,72 кВт (норма 2,2 кВт). Лічильник не враховує спожиту енергію по фазі «А» та «В». Похибка лічильника перевищує допустиму і становить мінус 66,72% (норма 1%) при навантажені 10А. При розкритті приладу обліку було виявлено сторонній пристрій, який впаяний в розрив живлення лічильника. Це є порушенням схеми лічильника та втручанням в роботу приладу обліку. Лічильник не придатний до подальшої експлуатації (а.с.12-13).

Відповідно до протоколу засідання комісії Генічеського РЕЗ і ЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, комісія розглянувши акт № 231961 від 17 листопада 2017 року, в присутності ОСОБА_2, дійшла висновку про те, що прилад обліку пошкоджено, лічильник не враховує спожиту електричну енергію, похибка лічильника перевищує допустиму. При розкритті приладу обліку виявлено сторонній пристрій, який впаяний в розрив живлення лічильника. У звязку із чим проведено розрахунок завданих компанії збитків, розмір яких склав 4079,52 грн.(а.с.9,10)

Не погоджуючись з рішенням комісії ОСОБА_2 звернувся за розясненням виниклої ситуації між ним та Генічеським РЕЗ і ЕМ до сектору національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у Херсонській області (НКРЕКП) та державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії (держенергонагляд).

З листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) №53-14.4-20/13 від 15 січня 2018 року вбачається, що актом про порушення ПКЕЕН від 17 листопада 2017 року № 231961 не встановлено факту порушення цілісності пломб, цілісності пломб вального матеріалу на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка, тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб щ відбитками тавр про повірку приладів облік ( а.с. 34-35).

21 лютого 2018 року Держенергонагляд розглянув звернення ОСОБА_2 та звернув увагу на те, що експертизою не встановлено факту втручання в роботу лічильника безпосередньо споживачем (при виявленні порушення і під час експертизи лічильника не встановлено фактів пошкодження пломб Держповірника і енергопостачальника. Також зазначено, що при встановленні 04 листопада 2014 року електролічильника представники енергопостачальної компанії повинні були перевірити схему електропостачання помешкання, схему живлення розрахункового приладу обліку по кожній фазі та працездатність лічильного механізму при навантаженні. А тому, у енергопостачальника відсутні підстави вважати, що розрахунковий прилад обліку постачання електричної енергії порушено саме споживачем (а.с. 31-33).

Відповідно наданих розрахунків спожитої електроенергії ОСОБА_2 встановлено, що обсяг спожитої електроенергії до 2014 року майже в два рази більше ніж обсяг спожитої електроенергії після 2014 року по 2017 рік. (відразу після заміни лічильника).

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 13 ЦПК України збиранням доказів у цивільних справах не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (скорочено НКРЕ) №562 від 04.05.2006 року, нормами ЦК України.

Згідно з ч. 1ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продаж; споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

До правопорушень у сфері енергетики відносяться, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку (стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» у редакції Закону на час виникнення спірних правовідносин)

Пунктом 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - Правила користування електричною енергією для населення), визначено, що споживання електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електроенергією між споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки. Енергопостачальники, що здійснюють постачання електричної енергії на закріпленій території, не мають права відмовити споживачу, об'єкти якого розташовані на цій території, в укладенні договору про користування електричною енергією.

Споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності (пункт 42 Правил користування електричною енергією для населення).

Згідно з пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку (пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення).

Згідно із закріпленим у статті 10 ЦПК України принципом змагальності сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК).

Судом першої інстанції встановлено, що актом про порушення ПКЕЕН від 17 листопада 2017 року № 231961 не встановлено факту порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка, тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку.

З акту проведення експертизи лічильника електроенергії № 36/12 від 12 грудня 2017 року вбачається, що на корпусі лічильника на кріплені лівого плобувального гвинта виявлені тріщини, метрологічні характеристики лічильника не відповідають вимогам стандарту, лічильний механізм за 20 хв. при навантажені струмом 10А нарахував 0,72 кВт (норма 2,2 кВт). Лічильник не враховує спожиту енергію по фазі «А» та «В». Похибка лічильника перевищує допустиму і становить мінус 66,72% (норма 1%) при навантажені 10А. При розкритті приладу обліку було виявлено сторонній пристрій, який впаяний в розрив живлення лічильника.

Однак експертною комісією не встановлено факту порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка, тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку. Також експертною комісією не встановлено можливість втручання в роботу приладу обліку, а саме впайка стороннього предмету в розрив живлення лічильника, без пошкодження цілісності пломб та пломбувального матеріалу, через наявні тріщини на корпусі лічильника на кріплені лівого плобувального гвинта.

Також, позивачем на виконання вимог ст. 81 ЦПК України не доведено у встановленому законом порядку, що при встановленні 04 листопада 2014 року електролічильника представниками енергопостачальної компанії була здійснена перевірка схеми електропостачання помешкання, схеми живлення розрахункового приладу обліку по кожній фазі та працездатність лічильного механізму при навантаженні.

А тому, підстави вважати, що розрахунковий прилад обліку постачання електричної енергії пошкоджено саме споживачем, відсутні.

За актом збереження пломб № 320/1 від 04 листопада 2014 року споживачу передано на збереження лічильник та пломби. Проте вказаний акт не містить в собі будь-яких відомостей про цілість корпусу лічильника на час його встановлення.

Доводи апелянта про те, що зменшення обсягу спожитої енергії безпосередньо після заміни обліку приладу вигідно саме споживачу, є лише припущенням та не доводять факту втручання споживача у роботу приладу обліку.

Оскільки ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» не довело факту втручання ОСОБА_2 у конструкцію встановленого лічильника електроенергії, суд першої інстанції інстанцій дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача вартості недооблікованої електричної енергії у розмірі 4079,52 гривень.

Апеляційний суд відхиляє посилання апелянта на неправильне застосування судом положень Правил користування електричною енергією для населення, оскільки згідно з цими Правилами для покладення на споживача відповідальності за споживання необлікованої енергії, яке стало можливим у зв'язку з втручанням в роботу приладу обліку, підлягає доведенню факт втручання у конструкцію лічильника саме споживачем.

В даному випадку, суду не надано належних та допустимих доказів того, що саме відповідачем здійснено втручання в прилад обліку електроенергії з метою зміни показників лічильника.

Таким чином, відмовляючи в задоволенні у позову, суд першої інстанції правильно виходив з недоведеності вини відповідача у пошкодженні пломб приладу обліку електричної енергії та втручання у його роботу з метою заниження показників спожитої електричної енергії.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, давши належну правову оцінку доказам, на які сторони посилались в обґрунтування своїх вимог та заперечень, не допустив порушення норм матеріального та/або процесуального права, які б були підставою для зміни чи скасування оскаржуваного рішення, доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду по суті вирішення спору, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ залишити без задоволення.

Рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 30 травня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Л.А. Приходько

Судді: В.О. Бездрабко

ОСОБА_1