Провадження № 4с/200/83/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

при секретарі: Сокол І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро скаргу ОСОБА_1, заінтересовані особи Старший державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, ОСОБА_3 на дії державного виконавця,-

В С Т А Н О В И В:

12 липня 2018 року скаржник ОСОБА_4 звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зазначеною скаргою.

Свої вимоги скаржник обґрунтував тим, що 05.07.2017 року Шевченківським ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №200/16729/15-ц, виданого 21.06.2017 Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 грошової суми у розмірі 1379570,78 грн. 04 квітня 2018 року державним виконавцем, дії якого оскаржуються, було описано майно скаржника, а саме: квартиру за адресою АДРЕСА_1, та накладено на нього арешт, про що складено постанову опису та арешту майна. Постановою державного виконавця від 18.04.2018 року для участі у виконавчому провадження з метою визначення вартості нерухомого майна боржника був залучений субєкт оціночної діяльності ФОП ОСОБА_5 13 червня 2018 року за результатами проведеної оцінки майна боржника складено Звіт про оцінку майна, відповідно до якого ринкова вартість (початкова ціна на прилюдних торгах) квартири за вищевказаною адресою становить 601000,00 грн. без ПДВ. Однак, скаржник вважає, що оцінка вартості вказаного майна проведена з порушенням вимог чинного законодавства, є необ'єктивною, незаконною та не відповідає дійсній ринковій вартості, оскільки проводилась без самого огляду квартири. З метою визначення об'єктивної оцінки вартості квартири, на замовлення скаржника 06.07.2018 року оцінювачем ТОВ «Содель» було проведено оцінювання вартості вказаного майна, згідно якого встановлено загальну вартість цього майна у 741213,00 грн., що значно є вищою ніж встановлено Звітом від 13.06.2018 року. Скаржник також вказує, що нею пропущено строк звернення до суду з даною скаргою з поважних причин, оскільки повідомлення про наявність оцінки описаного майна вона отримала лише 26.06.2018 року, день 27.06.2018 року був неприймальним у ВДВС, далі йшли три вихідних дня, та вона отримала можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження лише 03.07.2018 року. Крім того внаслідок поспіху та нервування у неї підвищився тиск та вона перебувала з 04.07.2018 по 06.07.2018 року на лікуванні.

З урахуванням викладеного, скаржник просить суд визнати причини пропуску строку для подання скарги на дії державного виконавця поважними та поновити його. Визнати незаконними дії старшого державного виконавця Шевченківського ВДВС м. Дніпро ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_2 по проведенню оцінки майна квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 та зареєстрованою на праві власності за ОСОБА_4 Визнати протиправною оцінку описаного та арештованого майна, зроблену згідно зі звітом від 13.06.2018 року, проведеного субєктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_5, про вартість майна квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 та зареєстрованою на праві власності за ОСОБА_4

Ухвалою суду від 17 липня 2018 року відкрито провадження у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1, заінтересовані особи Старший державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, ОСОБА_3 на дії державного виконавця, та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 серпня 2018 року.

Заінтересована особа Старший державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 вимоги скарги не визнала, надала відзив на скаргу, в якому вказала, що жодним нормативно-правовим актом не передбачений обовязок субєкта оціночної діяльності здійснювати внутрішній огляд обєкта оцінки, скаржником не доведено порушення його прав та інтересів при визначенні вартості арештованого майна, та пропущений строк для звернення до суду з метою оскарження дій державного виконавця. Вказав також, що звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені субєктом оціночної діяльності висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює судовий розгляд справ у спорах про визнання такого звіту недійсним. Просить у задоволенні скарги відмовити.

Суд заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, прийшов до наступного висновку.

Встановлено, що 21 червня 2017 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська видано виконавчий лист № 200/16729/15-ц про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 грошової суми у розмірі 1379570,78 грн.

04 квітня 2018 року старшим державним виконавцем Шевченківського ВДВС м. Дніпро ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_2 винесено постанову про опис та арешт майна боржника при примусовому виконанні виконавчого листа № 200/161729/15-ц, згідно якого описано та арештовано майно квартиру АДРЕСА_3. Загальна площа 66,8 кв.м., житлова площа 40,4 кв.м., знаходиться у житловому будинку літ. А-9 та складається з: 1- коридор, 2,6 кладові, 3 кухня, 4,5,9 житлові, 7 ванна, 8 туалет, І лоджія.

30 березня 2018 року між Головним територіальним управлінням юстиції у Дніпропетровській області та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (виконавець) укладено договір ОАМ-2018 про надання послуг з проведення оцінки арештованого майна, згідно з умовами якого виконавець зобовязується у відповідності з завданням державного виконавця, який керуючись ч.1 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження», виносить постанову про залучення субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання для проведення оцінки арештованого майна, своєчасно та якісно надати послуги з проведення оцінки арештованого майна та в разі потреби протягом трьох робочих днів доопрацювати результати оцінки.

18 квітня 2018 року старшим державним виконавцем Шевченківського ВДВС м. Дніпро ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_2 винесено постанову про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання ОСОБА_5 для участі у виконавчому провадженні та надати звіт щодо ринкової вартості арештованого майна боржника, зазначеного в акті опису й арешту майна.

13 червня 2018 року суб'єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 складено Звіт про оцінку вартості майна, згідно якого встановлено, що ринкова вартість квартири АДРЕСА_4, загальною площею 66,8 кв.м., жилою площею 40,4 кв.м. становить 601000,00 грн.

Повідомлення про проведену оцінку нерухомого майна направлено ОСОБА_1 15.06.2018 року, що підтверджується копією листа державного виконавця Овсюк М.А..

03 липня 2018 представник ОСОБА_1 ознайомилась з матеріалами виконавчого провадження, що підтверджується її підписом за заяві про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження.

Згідно зі ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно роз'яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що містяться в п.24 постанови №6 від 07.02.2014 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах», у справах за скаргами стягувача чи боржника на дії державного виконавця, пов'язані з арештом і вилученням майна та визначенням вартості й оцінки цього майна, суд перевіряє відповідність цих дій положенням статей 57, 58 Закону про виконавче провадження. При цьому судам необхідно враховувати, що визначення вартості майна боржника проводиться самим державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості, крім випадків, коли застосовуються оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден. При складності визначення вартості майна (окремих предметів) чи наявності у боржника або стягувача заперечень проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, до участі у виконавчому провадженні і проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден залучається суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-III «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

При цьому суди мають враховувати, що суб'єкт оціночної діяльності є учасником виконавчого провадження, а не посадовою особою державної виконавчої служби і його звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, а не актом державного органу. Тому вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства.

Такі вимоги сторони виконавчого провадження розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним суб'єкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб'єктом оціночної діяльності.

Таким чином, незалежно від того, ким саме виконаний Звіт про оцінку майна: державним виконавцем особисто чи суб'єктом оціночної діяльності, який був призначений державним виконавцем в межах конкретного виконавчого провадження, оскарження стороною виконавчого провадження такої оцінки повинно відбуватися шляхом подання скарги на дії державного виконавця, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб'єктом оціночної діяльності.

З огляду на зазначене, суд не погоджується з доводами заінтересованої особи про те, що вказаний спір не підлягає розгляду у судовому порядку.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Оцінка майна боржника є одним з етапів у процедурі виконавчого провадження .

Згідно із ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Статтею 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору.

Згідно із ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна (1440-2003-п, 1442-2004-п,1655-2006-п, 1185-2007-п), що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

За змістом п. 50 Національного стандарту № 1, проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється: ознайомлення з об'єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої проводиться оцінка; визначення бази оцінки; подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведення оцінки.

Згідно з п. п. 15, 16, 52 Національного стандарту № 1, методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об'єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно.

Визначення ринкової вартості об'єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об'єкта оцінки.

Оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов'язані з об'єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки.

У п.3 Національного стандарту № 1 визначено, що подібне майно - це майно, що за своїми характеристиками та (або) властивостями подібне до об'єкта оцінки і має таку саму інвестиційну привабливість.

Доводи заявника про те, що оцінювачем ОСОБА_5 порушено вимоги законодавства про оцінку майна, оскільки оцінювач не здійснював фізичний огляд (обстеження) об'єкту оцінки, не можуть бути взяті до уваги, оскільки з матеріалів справи вбачається, що звіт про оцінку майна від 13.06.2018 року містить фотознімки об'єкту оцінки.

Посилання скаржника на наявність іншого Звіту про оцінку майна, складеного 05.07.2018 року ТОВ «Сомель», згідно якого вартість вказаного майна складає 741213,00 грн., суд вважає їх такими, що не спростовують висновки. викладені у Звіті про оцінку від 13.06.2018 року, виходячи з наступного.

Метою оцінки наданого скаржником звіту від 05.07.2018 є визначення ринкової вартості об'єкта оцінки для цілей судового розгляду.

Тоді як, метою оцінки суб'єкта оціночної діяльності ОСОБА_5 є проведення оцінки арештованого майна для наступної примусової реалізації з прилюдних торгів.

Щодо висновків, вказаних у Рецензії на Звіт про оцінку майна, складеного ТОВ «Сомель» слід зазначити, що нормами чинних положень Закону України «Про виконавче провадження» не передбачено поняття «рецензування звіту».

Отже, оскаржувана оцінка вартості вказаного вище майна проведена з дотриманням норм чинного в Україні законодавства.

Також, жодними правовими нормами не передбачено право чи обов'язок державного виконавця встановлювати та/чи перевіряти правильність оцінки майна, здійсненої суб'єктами оціночної діяльності-суб'єктами господарювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом із тим, скаржник не надав належних та допустимих доказів того, що дії державного виконавця по проведенню оцінки арештованого майна суперечать вимогам чинного законодавства, а також що висновок про проведення оцінки нерухомого майна є необ'єктивним, та що звіт про оцінку майна складений з порушенням відповідних нормативно-правових актів з оцінки майна (положення (національних стандартів) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України; методик та інших нормативно-правових актів, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України).

За правилами п.3 ст.451 ЦПК України, якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Оскільки судом не встановлено і скаржником не доведено порушення його прав та вимог закону старшим державним виконавцем Шевченківського ВДВС м. Дніпро ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_2, тому суд вважає, що в задоволенні скарги належить відмовити.

Крім того, заявник просить вважати причину пропуску строку поважними, оскільки скаржник отримала звіт про оцінку 09.07.2018 року, за два дні нею було зроблено аналіз документів та складена скарга. Фактично скаржником було витрачено десять денів для підготовки та складання аргументованої скарги, однак результати оцінки були нею отримані перед обєднаними між собою святковими та вихідними днями, тому скаржник пропустила строки для подання даної скарги. Суд вважає, що заявником пропущено строк звернення до суду з скаргою на дії державного виконавця з поважних причин, тому він має бути поновлений.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 259-261, 268, 352-355, 447-451 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк для подання скарги на дії державного виконавця, який пропущений з поважної причини.

У задоволенні скарги ОСОБА_1, заінтересовані особи Старший державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, ОСОБА_3 на дії державного виконавця відмовити.

Скасувати зупинення передачі описаного та арештованого майна на реалізацію, зокрема квартири, яка розташована за адресою м. Дніпро, вул. Прогресивна, 10/37, яке було вжито ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 17 липня 2018 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску