Справа №: 398/3208/15-ц
провадження №: 2/398/112/18
РІШЕННЯ

Іменем України

"27" серпня 2018 р.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

судді Нероди Л.М.,

секретарі Борозни Л.М.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №398/3208/15ц за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та Комунального підприємства «Житлогосп» про відшкодування майнової шкоди завданої затопленням квартири,

ВСТАНОВИВ:

У червня 2015 року ОСОБА_3 звернулася до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди завданої затопленням квартири.

Позивач посилався на те, що 18 червня 2015 року квартиру АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_3 було затоплено сусідкою, яка проживає поверхом вище у АДРЕСА_2. Працівники житлово-експлуатаційної організації КП «Житлогосп» цього ж дня склали Акт про залиття квартири внаслідок виходу з ладу відсікаю чого вентиля на квартиру, тому позивач просить провести експертизу, стягнути з відповідача в рахунок відшкодування матеріальні збитки (сплатити відповідну суму для проведення відновлювальних робіт у квартирі та придбання необхідних матеріалів), сума яких буде визначена експертом товарознавчої експертизи, а також вартість проведення цієї товарознавчої експертизи; стягнути судові витрати у розмірі 493 грн. 60 коп. правова допомога та судовий збір у розмірі 243 грн. 60 коп.

Позивач та її представник адвокат ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задоволити.

Відповідач та її представник адвокат ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги не визнали подали відзив, де зазначили, що фактично витік води відбувся з проржавілої труби на вводі від загальної мережі водопостачання до вентиля, яким перекривається постачання води у квартирі відповідача.

Заслухавши сторін та дослідивши матеріали справи, судом установлено, що наявні правовідносини, які регулюються нормами Цивільного кодексу України та Житлового кодексу України.

Заочним рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21.07.2016 року ухваленого у даній справі позовні вимоги задоволено.

08.11.2016 року ухвалою суду скасовано заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21.07.2016 року, так як відповідач не отримувала судові повістки та надала АКТ від 16.06.2015 року як доказ невинуватості відповідача щодо затоплення водою.

Власниками квартири №34, яка розташована в будинку №111 по проспекту Леніна у місті Олександрії Кіровоградської області, відповідно до свідоцтва про право на власність на житло від 30.10.1997 року ОСОБА_3 та ОСОБА_5.

ОСОБА_4 є власником квартири №38, яка розташована в будинку №111 по проспекту Леніна у місті Олександрії Кіровоградської області.

18 червня 2015 року відбулося затоплення водою квартири №34, яка розташована в будинку №111 по проспекту Леніна у місті Олександрії Кіровоградської області.

Вищезазначені обставини визнано сторонами, тому згідно ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Відповідно до висновку експертного дослідження будівельно-технічного складеного 29.06.2016 року, визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт становить 7 946 грн. 03 коп., з яких ПДВ становить 1 324 грн. 34 коп. у квартирі АДРЕСА_3.

Вартість експертного дослідження складає 590 грн. 00 коп., згідно квитанції від 30.06.2016 року.

Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується й розпоряджається своїм майном за своїм розсудом, однак відповідно до частини 4 наведеної норми - власність зобовязує, не можна використати право власності на шкоду правам громадян, що припускає відповідальність власника за неналежне використання своїх прав.

Відповідно до положень ст. 322 ЦК України, власник зобовязаний утримувати належне йому майно. Відповідно до вимог ст. ст. 177, 179 ЖК України, громадяни зобовязані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного обладнання, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обовязковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року №572, власник і наймач квартири зобовязаний не допускати виконання робіт і інших дій, які спричиняють псування приміщень, приладів, обладнання будинку, порушують умови проживання громадян, слід додержувати вимоги нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил.

Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року №572, власники квартир зобовязані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної та іншої безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за №927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні вказала, що працює тривалий час у комунальному підприємстві «Житлогосп» та складала АКТ від 18.06.2015 року по факту затоплення №34 квартирою №38 у буд. 111 по проспекту Леніна у місті Олександрії. Причина затоплення вихід з ладу відсікаю чого вентиля на квартиру №38.

У судовому засіданні допитаний свідок ОСОБА_7 підтвердив, що працює керівником товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-устрій». Стверджує, що при огляді квартири АДРЕСА_4 він не був присутній, але йому доповіли ситуацію слюсарі-сантехніки та АКТ складено у приміщені ТОВ «Житлоустрій». Зазначив, що можливо наявна помилка у складеному АКТі, зокрема, в даті 16.06.2015 року, хоча затоплення сталося 18.06.2015 року.

З матеріалів справи, а саме АКТу від 18.06.2015 року, складеного повноважною комісією КП «Житлогосп» та наданого позивачем, вбачається, що 18.06.2015 року обстежено на предмет затоплення квартири №34 квартирою №38 у буд. 111 по проспекту Леніна у місті Олександрії. Причина затоплення вихід з ладу відсікаю чого вентиля на квартиру №38.

З АКТу від 16.06.2015 року, складеного представниками ТОВ «Житло-устрій» та наданого відповідачем вбачається, що 16.06.2015 року до квартири АДРЕСА_4 прибули слюсаря-сантехніки та виявлено, що витік води відбувся зі зірваного вентиля на вводі водопроводу. Слюсарями була нарізана різьба і вентиль встановлено на місце.

Таким чином, АКТи від 18.06.2015 року та 16.06.2015 року містять різну інформацію щодо причини затоплення квартири водою.

04.07.2017 року ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу за клопотанням відповідача.

Однак експерт повернув матеріали справи, бо відповідач не оплатила вартість експертизи, хоча остання повідомлялася належним чином щодо здійснення оплати на розрахунковий рахунок Київського НДІСЕ.

Стаття 109 ЦПК України вказує, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Отже, відповідач ухилився від сплати вартості експертизи, хоча без неї провести експертизу неможливо, тому суд виходить з припущення, що особа ухиляється від участі в експертизі, оскільки вважає, що її результати стануть не на її користь, а тому визнає факт, який треба було встановити експертизою, доведеним. Ця норма є винятком із загального правила, сформульованого у ст. 109 ЦПК України про те, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Крім того, чинним законодавством передбачено, що в разі, якщо акт затоплення належно оформлений, необхідно зясувати суму завданої шкоди. Треба звернутися до оцінювача, що має кваліфіковане свідоцтво і саме його висновок є належним та обєктивним підтвердженням події та збитків, яких вона спричинила.

Також слід зазначити, що зведений кошторисний розрахунок за формою локального кошторису та дефектний акт міститься у матеріалах висновку від 29.06.2016 року.

Дана експертиза проведена судовим експертом ОСОБА_8, свідоцтво №1576 від 31.07.2015 року, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України.

Інших документів, які підтверджували б вартість завданих збитків, позивачем до суду не надано.

Суд дійшов висновку, що відповідач повинен нести відповідальність за спричинену шкоду, допустивши із своєї квартири безконтрольний витік води внаслідок чого мало місце залиття квартири, належної позивачу на праві спільної власності.

Оскільки позивачем надано квитанції щодо сплати судового збору, судових витрат та витрат за проведення експертизи, а також виходячи з положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, де зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог і інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача, тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір та судові витрати.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10-13, 18, 76-81, 83, 141, 258, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 задоволити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду у розмірі 7 946 (сім тисяч девятсот сорок шість) грн. 03 коп., з яких ПДВ становить 1 324 (одна тисяча триста двадцять чотири) грн. 34 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 590 (пятсот девяносто) грн. 00 коп. за проведення експертизи; судовий збір у розмірі 243 (двісті сорок три) грн. 60 коп.; судові витрати за складання позовної заяви у розмірі 250 (двісті пятдесят) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку та подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде виготовлено протягом десяти днів.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА