Справа № 177/1231/18
Провадження № 2/177/803/18
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

20 грудня 2018 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті ОСОБА_1 позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

26.06.2018 позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила суд розірвати шлюб укладений між нею та ОСОБА_3, зареєстрований 29.11.2013 виконавчим комітетом Широківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 5.

Вказувала, що вони з відповідачем мають малолітніх дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, 28.08.2015 р.н, а також ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають разом з нею.

З лютого 2018 вони з відповідачем проживають окремо, спільного господарства не ведуть, сімейні та шлюбні відносини припинили. Причиною припинення шлюбних відносин позивач вказує різні погляди на шлюб та сім`ю, нехтування сімейними цінностями з боку відповідача, у звязку з чим між ними виникали сварки, свідками яких ставали діти та які, негативно впливають на її психічний стан, спричиняли їй душевні страждання. Вважала, що збереження їх сім`ї є неможливим.

Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Лялігіна».

Позивач правом на участь в судовому засіданні не скористалася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій просила позов задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала (а.с. 37).

Відповідач про час та місце розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем проживання (а.с. 16), але до суду повторно не зявився (а.с. 30, 31, 36), про причини неявки суду не повідомив, відзиву не надав, що відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України, є підставою для постановлення заочного рішення, на підставі наявних у справі доказів.

Зі згоди позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 37), суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч.4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

У зв'язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 29.11.2013 виконавчим комітетом Широківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, між сторонами зареєстровано шлюб, актовий запис № 5 (а.с. 8). У звязку з реєстрацією шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище «Стогній» на «Лялігіна» (а.с. 8).

Від шлюбу сторони мають малолітніх дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, 28.08.2015 р.н, а також ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають разом з матірю (а.с. 8-10).

Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Відповідач до суду повторно не зявився, своєї думки щодо розірвання шлюбу не висловив, доводи позивача щодо причин розірвання шлюбу та неможливості його збереження не спростував.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Аналізуючи вище викладене, беручи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, сторони проживають окремо, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено, позивач наполягає на розірванні шлюбу, тому суд приходить до висновку, що зберегти їх сім'ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Тому шлюб, зареєстрований між сторонами 29.11.2013 виконавчим комітетом Широківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 5, підлягає розірванню.

Позивачу після розірвання шлюбу залишити прізвище «Лялігіна».

Оскільки ОСОБА_2 на підставі ухвали Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 01.10.2018 звільнена від сплати судового збору, її позов задоволено, тому суд керуючись ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282, суд, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований 29.11.2013 року виконавчим комітетом Широківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 5 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Лялігіна».

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_7, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь держави судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок в рахунок сплати судового збору.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С.А. Суботіна