У Х В А Л А

18 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 752/1462/17-ц

провадження № 06.115/824/176/2018

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кравець В.А.,

суддів - Мазурик О.Ф., Махлай Л.Д.

за участісекретаря судового засідання - Булах А.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про роз'яснення постанови Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 рокуу справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жердєва Наталія Олександрівна, Київське відділення № 12 Публічного акціонерного товариства «Банк Форвард», ОСОБА_5 про визнання договору дарування удаваним, визнання порушеним переважного права купівлі, переведення прав та обов'язків покупця 1/2 частини квартири, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом про визнання договору дарування удаваним, визнання порушеним переважного права купівлі, переведення прав та обов'язків покупця 1/2 частини квартири.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2017 року позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду, 27 жовтня 2017 року представник позивача ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 жовтня 2017 року скасовано та ухвалено нове.

Позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково. Визнано удаваним договір дарування ? частки однокімнатної квартири АДРЕСА_1, укладений 16 квітня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Жердєвою Наталією Олександрівною та зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №14257636, з визнанням того, що 16 квітня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу ? частки однокімнатної квартири АДРЕСА_1. Переведено права та обов'язки покупця за договором купівлі-продажу ? частки однокімнатної квартири АДРЕСА_1, укладеного 16 квітня 2016 року на ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1.

Стягнуто з ОСОБА_2 381 620 грн. суми, що внесена нею на депозитний рахунок суду, на користь ОСОБА_1, який сплатив відповідну суму як покупець за договором купівлі-продажу ? частки однокімнатної квартири АДРЕСА_1.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_2 - відмовлено.

Вирішено питання судових витрат.

19 листопада 2018 року до Київського апеляційного суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про роз'яснення постанови Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 року, в якій він просить роз'яснити порядок стягнення з ОСОБА_2 381 620 грн. суми, що внесена на депозитний рахунок суду.

На запит Київського апеляційного суду надійшла дана цивільна справа, яка була отримана суддею Кравець В.А. 04 грудня 2018 року.

Згідно вимог статті 271 ЦПК України суд у разі необхідності може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Колегія суддів не убачає необхідності викликати учасників справи у судове засідання, а тому вирішено проводити розгляд справи за відсутності сторін по справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача Кравець В.А., дослідивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку, що заява про роз'яснення постанови не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення. Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Як роз'яснено у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Отже, діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим, яке полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз'яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

За своєю правовою суттю роз'яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз'яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та не вирішені ним вимоги, а лише має роз'яснити положення ухваленого рішення, які не чітко та не ясно сформульовані.

Таким чином, роз'яснення рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі, однак шляхом постановлення ухвали про роз'яснення суд не вправі змінювати суть самого рішення.

У відповідності до чинного законодавства, якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, суд ухвалою відмовляє у роз'ясненні судового рішення.

У своїй заяві ОСОБА_1 вказує, що постановою Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 року стягнуто з ОСОБА_2 381 620 грн. суми, що внесена нею на депозитний рахунок суду, на користь ОСОБА_1, проте зазначені кошти внесені на різні рахунки, а саме, 200 000 грн. внесено на розрахунковий рахунок: НОМЕР_2, а 181 620 грн. - на розрахунковий рахунок НОМЕР_3, що унеможливлює отримання даних коштів.

Разом з тим, заявником не зазначено в чому саме полягає неможливість стягнення з ОСОБА_2 присудженої апеляційним судом суми коштів у розмірі 381 620 грн., також як і не доведено неможливості виконання виконавчою службою постанови Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 року у зв'язку з незрозумілістю її резолютивної частини, що ускладнює реалізацію такого судового рішення.

Наразі, постановою Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 року, зокрема, стягнуто з ОСОБА_2 381 620 грн. суми, що внесена нею на депозитний рахунок суду, на користь ОСОБА_1, який сплатив відповідну суму як покупець за договором купівлі-продажу ? частки однокімнатної квартири АДРЕСА_1.

Ураховуючи те, що резолютивна частина постанови суду апеляційної інстанції від 13 вересня 2018 року в частині стягнення з ОСОБА_2 381 620 грн. суми, що внесена нею на депозитний рахунок суду, на користь ОСОБА_1 викладена чітко та зрозуміло, не допускає різного тлумачення, а обставини, що на думку заявника, стали підставою для подання вказаної заяви, не можуть слугувати підставою роз'яснення вказаної постанови апеляційного суду, оскільки звернення з такою заявою зумовлено порядком виконання судового рішення, не відповідає правовій природі та призначенню статті 271 ЦПК України.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковими до виконання. Серед основних засад судочинства в Україні, крім іншого, є обов'язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України).

Згідно статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

З огляду на викладене, колегія суддів доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про роз'яснення постанови апеляційного суду не підлягає задоволенню.

Виходячи з наведеного та керуючись статтею 271 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про роз'яснення постанови Апеляційного суду м. Києва від 13 вересня 2018 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий В.А. Кравець

Судді О.Ф. Мазурик

Л.Д. Махлай