Справа № 357/4725/18
У Х В А Л А

07 вересня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Цуранова А. Ю.

при секретарі Солом'яна Л. М.

розглянувши в приміщенні суду м. Біла Церква у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,

В С Т А Н О В И В:

В травні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.

06.06.2018 року суддею відкрито провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з викликом сторін.

В судові засідання 18.07.2018 року та 07.09.2018 року позивач та відповідач не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Відповідно до наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення повістку про виклик до суду на ім'я ОСОБА_2 отримав батько ОСОБА_4.

Позивач про розгляд справи повідомлявся шляхом надіслання поштових відправлень на вказану ним адресу, а також шляхом розміщення відповідного оголошення про виклик позивача на сайті суду.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно ч. 1 ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» від 15.07.2002 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи повторну неявку позивача в судове засідання, відсутність від нього заяви про розгляд справи без його участі та оскільки позивач по справі протягом тривалого часу не не цікавився станом провадження в даній справі, тому на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Слід звернути увагу, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з подібним позовом.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 257, 260, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяА. Ю. Цуранов