Ухвала

16 жовтня 2018 року

м. Київ

справа № 331/3769/16-ц

провадження № 61-45508ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Курило В. П. розглянув касаційну скаргу об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Казача 39» на рішення Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 квітня 2018 року та постанову апеляційного суду Запорізької області від 17 вересня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Казача 39», треті особи:ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, про визнання незаконними установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який неодноразово уточнювався, до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Казача 39» (далі ? ОСББ «Казача 39»), треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, про визнання незаконними установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 17 квітня 2016 року за ініціативою голови правління ОСОБА_14, відбулися засновницькі збори власників квартир і членів ЖБК «Машинобудівник» № 5 будинку АДРЕСА_1. Порядок денний - утворення ОСББ у будинку АДРЕСА_1 в місті Запоріжжі паралельно з існуванням ЖБК «Машинобудівник» № 5 і звітністю голови правління у зв'язку зі зміною колективної форми власності будинку АДРЕСА_1 в управлінні будинком. Збори пройшли за відсутністю кворуму з порушенням порядку скликання і реєстрації учасників зборів, прав власників квартир і членів ЖБК при голосуванні і розгляді порядку денного, який було змінено, а також примусом і нав'язуванням своєї думки ОСОБА_14 власникам квартир при голосуванні, а також в листі голосування з питань повістки дня учасників зборів для досягнення потрібних результатів у волевиявленні і втручанням сторонніх осіб ведення зборів.

Рішенням Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 квітня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Визнано незаконним рішення установчих зборів ОСББ «Козача 39» від

17 квітня 2016 року, оформлене протоколом № 1 з додатками № 1 та № 2.

Скасовано рішення установчих зборів ОСББ «Козача 39» від 17 квітня

2016 року, оформлене протоколом № 1 з додатками № 1 та № 2.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСББ «Козача 39» оскаржило його в апеляційному порядку.

Постановою апеляційного суду Запорізької області від 17 вересня 2018 року апеляційну скаргу ОСББ «Козача 39» залишено без задоволення.

Рішення Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 квітня

2018 року залишено без змін.

07 жовтня 2018 року ОСББ «Козача 39» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 квітня 2018 року та постанову апеляційного суду Запорізької області від 17 вересня 2018 року та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1, посилаючисьна неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом спору в даній справі є визнання незаконними установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України встановлено, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

ОСББ «Козача 39» у касаційній скарзі, посилаючись на підпункти «в», «г» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, зазначає, що справа має становить значний суспільний інтерес, оскільки прийняття оскаржуваних судових рішень нівелює думку переважної більшості співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1, які під час проведення установчих зборів по створенню ОСББ висловили своє бажання створити об'єднання з метою забезпечення сталого функціонування свого спільного та неподільного майна, забезпечити його збереження та використання. Суд першої інстанції помилково відніс дану справу до категорії малозначних, так як в контексті оскаржуваних судових рішень вбачається формування правозастосовчої практики з питань створення об'єднання співвласників багатоквартирних будинків у будинках, які були побудовані внаслідок діяльності житлово-будівельних кооперативів.

Посилання заявника у касаційній скарзі на пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України є безпідставними.

При цьому Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services

v. France» від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» від

19 грудня 1997 року).

Зазначення судом апеляційної інстанції у постанові про можливість її оскарження до суду касаційної інстанції не змінює характер та предмет позову у даній справі, та не спростовує наявність у Верховного Суду повноважень на визнання справи малозначною, оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена у загальних положеннях цього Кодексу, то вона поширюються й на касаційне провадження.

Було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов'язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (ZUBAC v. CROATIA, № 40160/12, § 122, ЄСПЛ, від 05 квітня

2018 року).

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків не встановлено, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Казача 39» на рішення Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 10 квітня

2018 року та постанову апеляційного суду Запорізької області від

17 вересня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Казача 39», треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, про визнання незаконними установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Курило