Справа № 351/733/18
Номер провадження №2/351/476/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 серпня 2018 року м.Снятин
Снятинський районний суд Івано-Франківської області у складі:
головуючого судді - Собка В.М.,
з участю секретаря - Лакуста М.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Снятині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на проживання та зняття з реєстрації, -
Позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на проживання та зняття з реєстрації, свої позовні вимоги мотивувала тим, що на праві власності позивачці належить житловий будинок, який знаходиться в с. Красноставці по вул. Марка Черемшини, 37, Снятинського району, Івано-Франківської області. В даному господарстві зареєстрований колишній зять позивачки ОСОБА_2. Відповідач по справі перебував у зареєстрованому шлюбі із дочкою позивачки ОСОБА_3 з 2003 р., а тому останнього було зареєстровано у належному позивачці будинку. Рішенням Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 21.07.2017 р. шлюб між дочкою позивачки та відповідачем розірвано. Відповідач починаючи з 2015 р. в даному господарстві не проживає. Факт його реєстрації у будинку позивачки не дає останній можливості вільно володіти, користуватись та розпоряджатись її власністю, чим порушено її право як власника. Оскільки відповідач вибув з належного позивачці житла більше двох років, добровільно знятись з реєстрації не бажає, а тому позивачка вимушена звернутися до суду із даним позовом.
Позивачка подала до суду заяву, про розгляд справи за її відсутності, просила позов задоволити, на заочний розгляд справи згідна.
Відповідач, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не зявився повторно, а тому справу слід розглянути заочно у відсутності відповідача.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до часткового задоволення, суд прийшов до такого переконання з слідуючих міркувань:
З довідки від 27.03.2018 р. №190, виданої виконавчим комітетом Красноставської сільської ради Снятинського району Івано-Франківської області, слідує, що до складу сімї ОСОБА_1, що зареєстрована і проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1 входять: дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає - онук ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, онука ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 зареєстрований в даному господарстві але фактично не проживає.
З акту обстеження матеріально- побутових умов в господарстві ОСОБА_1 слідує, що остання проживає в господарстві разом із дочкою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, онуком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, онукою ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 зареєстрований в даному господарстві але фактично не проживає близько 2-ох років.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч.1 ст.383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сімї, інших осіб.
Статтею 156 ЖК України передбачено, що члени сімї власника житлового будинку, які проживають разом з ним у будинку, який йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічну норму містить також ст.405 ЦК України.
Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про те, що право членів сімї власника будинку користуватися цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сімї якої вони є.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Виходячи із наведеного суд вважає, що оскільки відповідач не проживає у належному позивачу житловому будинку понад 1 рік, тому його слід визнати таким, що втратив право на проживання у цьому будинку. В решті позову слід відмовити, оскільки питання зняття з реєстрації в даному випадку не є спірним.
На підставі ст.319, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 280-282 ЦПК, суд, -
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, таким, що втратив право на користування житловим будинком, що знаходиться за адресою с.Красноставці, вул. Марка Черемшини, 37, Снятинського району Івано-Франківської області, що належить на праві власності ОСОБА_1.
В решті позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Апеляційного суду Івано-Франківської області з дня його проголошення. У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Снятинського районного суду Собко В.М.