АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2018 року

м. Харків

справа № 643/1455/18

провадження № 22-ц/790/3241/18

Апеляційний суд Харківської області в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Тичкової О.Ю.,

суддів: Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря: Брулевич В.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - Харківська міська рада,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Московського районного суду міста Харкова від 11 квітня 2018 року у складі судді Короткого І.П.,-

встановив:

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, встановити йому додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2, у зв'язку з чим відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1. Строк для прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин, оскільки про смерть тітки позивач дізнався наприкінці грудня 2016 року, з цього часу почав звертатися до відповідних органів для встановлення місця перебування тіла померлої. Висновок експерта про смерть ОСОБА_2 отримано ОСОБА_1 28 квітня 2017 року, а свідоцтво про смерть - 18 листопада 2017 року через необхідність направлення запитів до компетентних органів Російської Федерації. Після отримання свідоцтва про смерть 13 грудня 2017 року він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини й отримав відмову від 26 грудня 2017 року.

Заочним рішенням Московського районного суду міста Харкова від 11 квітня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення мотивовано тим, що наведені ОСОБА_1 причини не свідчать про об'єктивні, непереборні, істотні труднощі, які б унеможливлювали звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Зазначена заява могла бути подана і без попереднього отримання свідоцтва про смерть.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просив рішення скасувати, ухвалити нове рішення.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що навіть у випадку звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини до отримання свідоцтва про смерть, нотаріус не мав би можливості перевірити факт смерті спадкодавця, оскільки особа померлої не була встановлена. Свідоцтво про смерть було видано 18 листопада 2017 року.

Харківська міська рада із відзивом на апеляційну скаргу не зверталася.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, що з`явились, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, слід дійти висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, позивач без поважних причин пропустив передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та ним не надано доказів, які свідчать про те, що ці причини пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення вказаних дій.

Суд погоджується з такими висновками з наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (а.с. 9-12). Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, яка відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття, але закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Встановлено та не заперечується сторонами по справі, що позивач ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його тітки ОСОБА_2, до Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори звернувся лише у грудні 2017 року. Постановою державного нотаріуса Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори Туревської С.О. від 26 грудня 2017 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2 у зв'язку із пропуском строку для подачі відповідної заяви (а.с. 14-15).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини.

Жодних доказів на підтвердження існування причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення дій із прийняття спадщини, позивачем не надано.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 посилається на те, що ОСОБА_2 була похована як невідома особа. Тільки 28.04.2016 року він отримав висновок експерта ХОБСМЄ про причини смерті невідомої жінки 65 років впізнаної , як ОСОБА_2. ( а.с. 16) Листом начальника Московського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану ОСОБА_1 продовжили строк розгляду заяви про внесення змін до свідоцтва про смерть ОСОБА_2 в частині доповнення відомостей про померлу у зв'язку з впізнанням трупу ( а.с. 17). Свідоцтво про смерть ОСОБА_2 було отримано ним лише 18 листопада 2017 року.

Разом з тим, відповідно до пунктів 1.3 і 1.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану. У разі неможливості пред'явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Згідно наявної в матеріалах справи копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 актовий запис про смерть невідомої особи, яка згодом була опізнана як ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 було складено 10 січня 2017 року за № 499 (а.с. 9). Про існування зазначеного актового запису та смерть ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, позивачу стало відомо протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, що підтверджується його поясненнями, викладеними в позовній заяві, даними висновку експерта ( а.с. 16) та листа Московського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану( а.с. 17). Позивач міг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у строк, встановлений ч.1 ст. 1270 ЦК України, і нотаріус у випадку відсутності свідоцтва про смерть повинен був витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Проте, з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся 13.12.2017 року, що підтверджується даними витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі № 50270896 ( а.с. 13).

Доказів відсутності у ОСОБА_1 об'єктивної можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у шести місячний строк з дня її відкриття тобто з 16.12.2016 року по 16.06.2017 року або доказів звернення до нотаріальної контори у зазначений строк, за результатами якого йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, суду першої та апеляційної інстанції не надано.

Судова колегія вважає, що наведені позивачем причини пропуску передбаченого законом строку для прийняття спадщини в розумінні положень ст. 1272 ЦК України не є поважними і суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для визначення додаткового строку та відмовив ОСОБА_1 в задоволенні відповідного позову.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382 - 384 ЦПК України, суд -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Заочне рішення Московського районного суду міста Харкова від 11 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дні її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 06 вересня 2018 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний