Справа № 754/9098/17
У Х В А Л А

Іменем України

30 жовтня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.06.2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

Встановив:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.06.2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28.08.2018 року вказану вище заяву залишено без руху, оскільки вона була подана до суду після закінчення процесуальних строків та до заяви не було долучено клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду та причини поважності пропуску такого строку.

На виконання вимог ухвали суду від 28.08.2018 року представником заявника ОСОБА_3 24.09.2018 року було подано заяву про усунення недоліків, відповідно до якої останній вказував на те, що 21.06.2018 року Деснянським районним судом м. Києва було ухвалено заочне рішення по справі №754/9098/17 за цивільним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. 26.07.2018 року представником відповідача було отримано вищевказане заочне рішення в канцелярії Деснянського районного суду міста Києва. 09.08.2018 року представником відповідача було подано заяву про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.06.2018 року. ОСОБА_3, як представник заявника, отримав копію заочного рішення 28.08.2018 року, отже у нього були всі законні підстави рахувати перебіг строку подання заяви про перегляд заочного рішення з моменту отримання даної копії. Представник ОСОБА_3 не був обізнаний про факт отримання його довірителем - ОСОБА_1 листа з копією заочного рішення, а сам ОСОБА_1 у день надходження листа перебував поза межами міста Києва. Більше того, сам ОСОБА_1 зазначив, що він особисто не отримував листа із заочним рішенням та не ставив особистого підпису на корінці повідомлення про вручення поштової кореспонденції. Таким чином, ОСОБА_3 своєчасно скористався своїм законним правом на подання вказаної заяви. Представник заявника мав усі підстави відраховувати строк на подання вказаної заяви з дня особистого отримання копії рішення у канцелярії суду, оскільки він не є суб'єктом отримання листа, адресованого довірителю і не знав про його існування. Представник заявника скористався і у встановлений Законом строк і подав заяву. Однак, у випадку, коли б підписантом такої заяви був особисто ОСОБА_1 (а не його представник), можна було б стверджувати про те, що він порушив вказаний строк.

Перевіривши матеріали справи та подану заяву, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Згідно ч. 3 ст. 127 ЦПК України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до пунктів 2-4 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва 21.06.2018 року було ухвалено заочне рішення по справі №754/9098/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Як вбачається з матеріалів справи, судом вживалися заходи щодо повідомлення відповідача та його представника про дату, час та місце проведення судового засідання. Про належне повідомлення відповідача в судове засідання, що було призначено на 21.06.2018 року свідчить судова повістка та рекомендоване повідомлення про отримання судової повістки відповідачем ОСОБА_1

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач повідомлявся та був повідомлений про судовий розгляд належним чином, не скористався своїм процесуальним правом на участь у судовому розгляді та, в подальшому не скористався своїм правом та зясування результатів проведеного судового засідання.

Копія заочного рішення була направлена рекомендованим листом на адресу відповідача 05.07.2018 року та відповідно до рекомендованого повідомлення про отримання поштового відправлення отримана ОСОБА_1 20.07.2018 року.

Заява про перегляд заочного рішення подана до суду 09.08.2018 року. При цьому представник заявника у заяві про усунення недоліків від 24.09.2018 року просить визнати причини пропуску строку на подання заяви, про перегляд заочного рішення поважними та поновити строк на її подання.

Зазначені у клопотанні про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду підстави - не отримання особисто представником відповідача копії заочного рішення, а лише відповідачем, який не повідомив представника про отримання копії заочного рішення - не можуть бути визнанні поважними з огляду на те, що цивільно-процесуальним законодавством перебіг процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення починається саме з моменту отримання відповідачем копії судового рішення.

Отже, вбачається, що до заяви про усунення недоліків представником відповідача не долучено належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску відповідачем або його представником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки підстав для поновлення процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду суд не вбачає, то відповідно заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.06.2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 126, 127, 284 ЦПК України, суд, -

Ухвалив:

Відмовити представнику заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 у поновленні процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.06.2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Заяву ОСОБА_1, поданої його представником ОСОБА_3, про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.06.2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про відшкодування матеріальної шкодизавданої внаслідок залиття квартири - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя: Н.Г. Таран