Справа № 215/4989/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 року суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, вирішуючи питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на домоволодіння,

В С Т А Н О В И Л А:

29.10.2018 р. до суду надійшла вказана позовна заява, в обґрунтування якої зазначено, що 02.08.2012 р. помер ОСОБА_4, який є братом позивача. Після чого відкрилася спадщина на 1/4 частину домоволодіння №1 по вул. Кастуся Калиновського в м. Кривому Розі, яка належала останньому. Інша 1/4 частина домоволодіння належить позивачу на праві власності відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.07.2018 р. Після смерті батька ОСОБА_5 у 2010 році позивач разом з братом звернулися до приватного нотаріуса ОСОБА_6. До своєї смерті 02.08.2012 р. її брат не встиг отримати свідоцтво про право на спадщину. До смерті брата вона проживала разом з ним в будинку, який належав їм на праві власності, сплачувала комунальні послуги в повному обсязі та слідкувала за будинком. Після смерті брата вона є єдиним спадкоємцем спадкового майна. Дочка померлого ОСОБА_3 подала до приватного нотаріуса ОСОБА_6 заяву про те, що вона не заперечує проти видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 на ім'я сестри померлого ОСОБА_2. 10.08.2018 р. позивач звернулася до приватного нотаріуса ОСОБА_7 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого рідного брата ОСОБА_4. 19.09.2018 р. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у звязку з тим, що не було подано документів, що підтверджують факт спільного проживання з померлим та пропущено шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Згідно з актом від 16.10.2018 р., що підписаний сусідами, починаючи з 01.10.2006 р. по 02.08.2012 р. включно позивач проживала разом зі своїм братом ОСОБА_4 за адресою домоволодіння №1 по вул. Кастуся Калиновського в м. Кривому Розі, вели спільне господарство, піклувалися про батьківський будинок. Тобто позивач тривалий час проживала із ОСОБА_4 в одному приміщенні до його смерті та не відмовлялася від прийняття спадщини. Тому просить визнати за нею право власності на спадкове майно, що належало ОСОБА_4, а саме: 1/4 частина домоволодіння №1 по вул. Кастуся Калиновського в м. Кривому Розі.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 175 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За нормами п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивачем в порушення вказаних вимог ціну позову не зазначено, а доказів, які б надавали суду можливість визначити її самостійно не надано.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 704,80 грн..

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням того, що позовні вимоги мають майновий характер, ціна позову розраховується виходячи з вартості майна, право власності на яке просить визнати позивач. Отже, позивачу необхідно вказати ціну позову за вартістю спірного майна на дату подання позову з наданням документів на підтвердження реальної вартості цього майна.

Крім того, за нормами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У порушення зазначеної вище норми позивач, обґрунтовуючи свої вимоги не зазначає будь-які докази, які б підтверджували викладені в позовній заяві обставини, а саме те, що:

- вона є сестрою померлого 02.08.2012 р. ОСОБА_4;

- відповідач ОСОБА_3 є дочкою померлого 02.08.2012 р. ОСОБА_4;

- 1/4 частина домоволодіння №1 по вул. Кастуся Калиновського в м. Кривому Розі належала на праві власності померлому ОСОБА_4.

За приписами ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч. 7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обовязків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

За нормами ч. ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з ч. 1 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Таким чином, у разі неможливості надати належні докази, які б підтверджували вказані в позовній заяві обставини, позивач вправі подати клопотання про витребування цих доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на домоволодіння залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі якщо він не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: