Справа № 536/1535/18
30 жовтня 2018 року Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі:
Головуючого судді - Колотієвського О.О.
при секретарі - Коваль В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» - про стягнення середнього заробітку по день фактичного розрахунку, стягнення моральної шкоди,-
14 вересня 2018 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» - про стягнення середнього заробітку по день фактичного розрахунку, стягнення моральної шкоди.
Свій позов обгрунтовував тим, що 18.07.2018 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області розглянув справу № 537/1064/18 за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» про стягнення заробітної плати та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, та вирішив:
Стягнути з Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 1996 грн. 55 коп.
Стягнути з Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку з 20 лютого 2018 року по 18 липня 2018 року в розмірі 21 826,10 грн.
Рішення набрало законної сили 20.08.2018 року.

Двома платежами від 31.08.2018 року в розмірі 21 826,10 грн. та від 03.09.2018 року в розмірі 1996 грн. 55 коп. ПП «Будівельний дім «Будівництво» виконало рішення Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області від 18.07.2018 року по справі № 537/1064/18.

Вищевказаним рішенням було стягнуто середній заробіток за час затримки розрахунку з 20 лютого 2018 року по 18 липня 2018 року, а остаточний рахунок відбувся лише 03.09.2018 року, отже за період з 19 липня 2018 року по 03 вересня 2018 року ПП «Будівельний дім «Будівництво» повинно сплатити йому середній заробіток за час затримки розрахунку в розмірі 6699.10 грн.

ПП «Будівельний дім «Будівництво» не провів з ним розрахунок при звільненні, тобто залишив без засобів для існування, так як єдиним джерелом доходу була заробітна плата яку не виплатив йому відповідач. На його утриманні перебувають неповнолітні діти, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2. Крім того, він та його родина має статус внутрішньо перемішених осіб. Таким чином, внаслідок порушення його Конституційного права на оплату праці відповідачем, він не міг в повному обсязі забезпечити свою родину всім не обхідним для нормального існування. Черсз ці обставини він дуже хвилювався, та доклав чи мало зусиль для нормальної організації свою життя.

На підставі вищевикладеного просив суд ухвалити рішення, яким:

Стягнути з Приватного підприємства «Будівельний дім Будівництво» на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час затримки розрахунку по дату фактичного розрахунку в розмірі 6699,10 грн.

Стягнути з Приватного підприємства "Будівельний дім "Будівництво на користь ОСОБА_1 50 000 грн. моральної шкоди.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача «Будівельний дім Будівництво» в судове засідання не з'явився, про час та дату слухання справи був повідомлений належним чином. Заяв про розгляд справи за його присутності або про причини неявки від відповідача не надходило, що за відсутності заперечень позивача є підставою для ухвалення заочного рішення (ст. 280 ЦПК України).

Суд розглянувши матеріали справи, дав повну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, та приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Судом встановлено та підтверджується наявними доказами у справі, що 18.07.2018 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області розглянув справу № 537/1064/18 за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» про стягнення заробітної плати та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, та вирішив:

Стягнути з Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 1996 грн. 55 коп.

Стягнути з Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку з 20 лютого 2018 року по 18 липня 2018 року в розмірі 21 826,10 грн.

Рішення набрало законної сили 20.08.2018 року.

Вищевказаним рішенням було стягнуто середній заробіток за час затримки розрахунку з 20 лютого 2018 року по 18 липня 2018 року.

Двома платежами від 31.08.2018 року в розмірі 21 826,10 грн. та від 03.09.2018 року в розмірі 1996 грн. 55 коп. ПП «Будівельний дім «Будівництво» виконало рішення Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області від 18.07.2018 року по справі № 537/1064/18.

З вищевказаного вбачається, що остаточний рахунок відбувся лише 03.09.2018 року.

Вищевказаним рішенням встановлено, що середньоденна заробітна плата для визначення розміру заробітної плати за час затримки розрахунку складає 216 грн. 10 коп.

Отже за період 19 липня 2018 року по 03 вересня 2018 року ПП «Будівельний дім «Будівництво» повинно сплатити позивачу середній заробіток за час затримки розрахунку в розмірі 6699.10 грн. (216.10 грн. х 31 робочий день).

Що стосується вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, суд вважає необхідним зменшити суму моральної шкоди з огляду на наступне:

Відповідно до ст.237-1 КЗпП, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Розмір моральної шкоди не можливо визначити певною сумою, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний

вираз.

У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді.

Зважаючи на це, хоча моральна шкода не підлягає визначенню певної суми, але це не звільняє позивача довести визначений ним розмір моральної шкоди.

Зокрема позивач не обґрунтував в чому саме виразилися моральні страждання, які зусилля він здійснював для організації свого життя.

Але суд враховує характер спірних правовідносин та те, що права позивача були порушені відповідачем, тому суд вважає, що моральна шкода підлягає визначенню з огляду на наступне.

Судом встановлено та підтверджується відповідними доказами, що позивач, його дружина та їх діти являються внутрішньо переміщеними особами з Луганської області до м. Кременчука Полтавської області, тобто у звязку з переміщенням вони втратили колишній спосіб життя, соціальні звязки, повинні з початку налаштовувати своє життя і прикладати для цього зусиль, в той час предметом спору в даних правовідносинах є невиплата середнього заробітку при затримці розрахунку при звільнені.

Період невиплачених коштів при затримці загалом становить з 20 лютого 2018 року по 03 вересня 2018 року, тобто фактично 6 місяців 14 днів.

Оскільки позивач забезпечував свою сімю, в той час роботодавець порушив права останнього, що призвело до втрати нормальних життєвих зв'язків, у звязку з чим, позивач для усунення негативних наслідків повинен був докладати зусиль для нормального існування його та членів сімї, в тому числі одну неповнолітню та одну малолітню дитину, як батько.

З врахуванням зазначених обставин, суд, оцінює завдану позивачу моральну шкоду в розмірі 20000 гривень.

Керуючись ст.ст. 5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 133, 141, 263, 264, 265, 280, 281, 282, 430 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 47, 116, 117 Кодексу законів про працю України, Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати», Постановою Пленуму Верховного суду України №13 від 24 грудня 1999 року «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», ст. ст. 76, 82, 133, 137, 141, 258-259, 263-265, 273, 280-284, 287, 352 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Цивільний позов ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Будівельний дім «Будівництво» - про стягнення середнього заробітку по день фактичного розрахунку, стягнення моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з Приватного підприємства «Будівельний дім Будівництво» на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час затримки розрахунку по дату фактичного розрахунку в розмірі 6699,10 грн.

Стягнути з Приватного підприємства "Будівельний дім "Будівництво на користь ОСОБА_1 20000 гривень моральної шкоди.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Полтавської області через Кременчуцький районний суд Полтавської області протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О. О. Колотієвський