Справа № 359/4304/2016 Головуючий у І інстанції Вознюк С.М.
Провадження № 22-ц/780/465/18 Доповідач у 2 інстанції Матвієнко
Категорія 58 15.02.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 лютого 2018 року Апеляційний суд Київської області в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого - судді : Матвієнко Ю.О.,

суддів: Волохова Л.А., Мельника Я.С.,

за участю секретаря: Опришка П.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні апеляційного суду Київської області цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 на три місяці після набрання рішенням суду законної сили, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті матері відкрилася спадщина на належну їй на праві власності земельну ділянку площею 2,65 в умовних кадастрових гектарах з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану в межах Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області. Право власності матері на вищевказану земельну ділянку підтверджується Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_1, виданим 31.12.1996 року на ім»я ОСОБА_4 (батька позивача), з відміткою від 20.09.2006 року про перехід права власності на земельну ділянку до ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Про наявність Сертифікату позивачу стало відомо лише в червні 2016 року.

При зверненні до нотаріальної контори ОСОБА_2 в усній формі було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 в зв'язку з пропуском ним строків прийняття спадщини, що змусило позивача звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2017 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1, як особа, яка не брала участі у розгляді справи, однак питання про права якої вирішено оскаржуваним рішенням суду, подав на нього апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. В апеляційній скарзі посилався на те, що він також є спадкоємцем першої черги за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері ОСОБА_3 і про належність їй на праві власності земельної ділянки також нічого не знав, тому рішення суду про задоволення позову його брата ОСОБА_2 та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує його права, як спадкоємця, в зв'язку з чим підлягає скасуванню.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 проти доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 заперечував та просив залишити її без задоволення, посилаючись на те, що рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2017 року права апелянта жодним чином не порушує, оскільки останній, достеменно знаючи про належність померлій матері на праві власності спірної земельної ділянки, спадщину після її смерті не прийняв і спадкоємцем на належне їй майно не являється.

Позивач ОСОБА_2 в суді апеляційної інстанції проти доводів апеляційної скарги заперечив та просив рішення суду першої інстанції залишити без змін як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши доповідь судді доповідача, пояснення позивача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги ОСОБА_1, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, про що ІНФОРМАЦІЯ_1 в Книзі реєстрації смертей виконавчим комітетом Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області зроблено відповідний актовий запис за №42 (свідоцтво серії НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_1) (а.с.5).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 2,65 в умовних кадастрових гектарах у межах Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, право на яку передано ОСОБА_3 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4, що підтверджується Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_3 (а.с.7).

Родинні відносини між позивачем ОСОБА_2 та померлою ОСОБА_3 підтверджуються довідкою від 19.01.2005 року, виданою відділом реєстрації актів цивільного стану Бориспільського районного управління юстиції Київської області (а.с.9).

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з його доведеності та обґрунтованості, з чим погоджується і колегія суддів, виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1-2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, і це встановлено судом, що позивач ОСОБА_2, як спадкоємець першої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3, заяву про прийняття спадщини у визначений законом шестимісячний строк нотаріусу не подавав.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Висновки суду першої інстанції про наявність підстав до задоволення вимог ОСОБА_2 та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 відповідають обставинам справи та підтверджуються її матеріалами.

Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги ОСОБА_1, як особи, яка не брала участі у розгляді справи, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуваним рішенням не вирішено будь-яких питань про його права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, що вбачається з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз'яснень пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Тобто, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, враховуючи те, що спадщину після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, ніхто не прийняв, правомірним є звернення позивача ОСОБА_2, як спадкоємця першої черги за законом, з вимогами про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини саме до органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини - Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Оскільки апелянт ОСОБА_1, який є спадкоємцем першої черги за законом на майно померлої матері ОСОБА_3, спадщину після її смерті не прийняв, оскаржуване ним рішення суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 іншому спадкоємцю за законом першої черги - рідному брату ОСОБА_2, будь-яких питань про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки самого апелянта не вирішує. При цьому сам ОСОБА_1 не позбавлений права звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 в порядку, визначеному ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції повно і всебічно з'ясовані всі обставини справи, дана належна правова оцінка доказам, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права і будь-яких питань про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки ОСОБА_1, як особи, яка не брала участі в розгляді справи, не вирішує, підстави для його скасування за апеляційною скаргою останнього відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2017 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: