Справа № 754/6163/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2018 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Лісовська О.В. розглянувши заяву представника відповідача Шупик О.А. про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. по справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Національна кіностудія художніх фільмів ім. О. Довженка", третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту приступання до роботи, стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації заборгованості з заробітної плати за час затримки, -

ВСТАНОВИВ:

02.04.2018 року представник відповідача Шупик О.А. в судовому засіданні заявив відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., з підстав того що суддя Таран Н.Г. розглядала іншу цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Національна кіностудія художніх фільмів ім. О. Довженка" у якій постановлено рішення про задоволення позовних вимог позивачки. Крім того, позивачка ОСОБА_2 своєю поведінкою залякує всіх суддів Деснянського районного суду м. Києва, внаслідок чого вони виносять рішення на її користь. Більше того, суддя Таран Н.Г. не відправляє до апеляційного суду справи за апеляційними скаргами відповідача на ухвалу про відкриття провадження, як справу, яку раніше слухала так і дану справу, на даний час ними подано до канцелярії суду апеляційну скаргу на ухвалу про відкриття провадження, суддя притримує справу для постановлення рішення на користь позивачки. Усі наведені обставини свідчать про упередженість судді.

Ухвалою суду від 02.04.2018 року зупинено провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Національна кіностудія художніх фільмів ім. О. Довженка", третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту приступання до роботи, стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації заборгованості з заробітної плати за час затримки, до вирішення питання про відвід судді Таран Н.Г.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Частиною 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Вивчивши подану заяву та долучені до неї документи, суд приходить до наступного висновку.

Виходячи з положень частини другої ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Стаття 36 ЦПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, а саме: суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

Стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Разом з тим, стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб'єктивними та об'єктивними критеріями.

Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Усна заява про відвід, не містить жодної обґрунтованої підстави упередженості судді Таран Н.Г. чи наявності процесуальних порушень з боку головуючого на користь однієї з сторін. Крім того, Шупик О.А. в заяві про відвід не зазначив та не обґрунтував жодної з підстав для відводу, передбачених ст. 36 ЦПК України.

Разом з тим, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Перевіривши наведені представником відповідача підстави для відводу головуючого судді у справі, суд приходить до висновку, що сторона у справі фактично робить висновок про упередженість судді виходячи з незгоди сторони з процесуальним рішенням судді Таран Н.Г. при розгляді іншої цивільної справи між тими ж сторонами, що не є підставою для відводу судді та не може оціночно визначатись стороною як сумніви у її об'єктивності, неупередженості та незаінтересованості при розгляді цивільної справи.

Крім того, на даний час судовий розгляд у цивільній справі триває, тому сторона відповідача не позбавлена права подавати докази та заявляти відповідні клопотання, у передбаченому Цивільно-процесуальним законодавством порядку, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для цивільного провадження та підлягають доказуванню.

З огляду на викладене та враховуючи викладені підстави відводу у заявленій заяві, суд приходить до висновку, що усна заява Шупик О.А. про відвід судді Таран Н.Г. є необґрунтованою та безпідставною, оскільки не містить визначених процесуальним законодавством підстав для відводу судді.

На підставі викладеного, керуючись ст. 36-40 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника відповідача Шупик О.А. про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. по справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Національна кіностудія художніх фільмів ім. О. Довженка", третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту приступання до роботи, стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації заборгованості з заробітної плати за час затримки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: