Справа № 359/8732/17
Провадження №2/359/726/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2018 року м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі :
головуючого судді Вознюка С.М.,
при секретарі Пугач Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
02.11.2017 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1. На момент укладання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2, за зазначеною адресою залишився бути зареєстрованим ОСОБА_2, який являвся власником квартири до набуття у власність вищезазначеної квартири Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гровінг стейт», яке в свою чергу відчужило вищезазначену квартиру їй. Таким чином, на даний час в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований колишній власник квартири - відповідач ОСОБА_2, при тому, що останній виїхав із вищезазначеної квартири за довго до того, як я її придбала у власність, забравши з собою всі свої особисті речі та майно. В позасудовому порядку, нею вжито всіх необхідних заходів для зняття з реєстраційного обліку відповідача. Відтак всі її намагання врегулювати питання про зняття відповідача - ОСОБА_2 з реєстраційного обліку у добровільному порядку, ні до чого не привели. В свою чергу, вона як власник квартири не бажає, щоб у ній був зареєстрований відповідач, оскільки, ОСОБА_2 не є її членом сімї/родичем та відповідно, наявність у квартирі зареєстрованої особи (відповідача) перешкоджає їй належним чином реалізовувати своє право власності на вищезазначену квартиру, зокрема, при необхідності право на відчуження квартири, оскільки вона як продавець квартири зобовязана буде повідомити покупцеві про відповідний факт, що може спровокувати відмову потенційного покупця від придбання майна. Також, окреслена реєстрація місця проживання створює для неї перешкоди для отримання житлових соціальних пільг, оскільки в їх розрахунку визначається сукупний дохід та кількість усіх зареєстрованих осіб. У звязку із вказаними обставинами вона вимушена звернутися до суду із даним позовом про визнання відповідача таким, що втратив право користування квартирою № 11 в будинку № 19 по вул. Робітнича в м. Бориспіль Київської області.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, 27.12.2017 року через канцелярію суду надала заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та проводити розгляд справи у її відсутність, на підставі наявних матеріалів справи.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується поштовим конвертом, що повернувся на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» та оголошенням в на сайті суду «Судова влада України».
На підставі ч.3 ст.131 ЦПК України ОСОБА_2 вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи.
На підставі ч.1 ст.280 ЦПК України суд вирішив проводити заочний розгляд цивільної справи, про що в судовому засіданні оголосив протокольну ухвалу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу від 13.10.2017 р. та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.10.2017 р. (а.с.7-8).
Проте, на момент укладання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2, за зазначеною адресою залишився бути зареєстрованим ОСОБА_2, який являвся власником квартири до набуття у власність вищезазначеної квартири Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гровінг стейт», яке в свою чергу відчужило вищезазначену квартиру ОСОБА_1 (а.с.9).
Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Стаття 150 ЖК України встановлює, що власники квартир мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Відповідно до ст.48 Закону України «Про власність», власник може вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння і відшкодування завданих цим збитків.
Водночас відповідно до статті 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; паспорта або паспортного документа, що надійшов з органу державної реєстрації актів цивільного стану, або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку; інших документів, які свідчать про припинення: підстав для перебування на території України іноземців та осіб без громадянства; підстав для проживання або перебування особи у спеціалізованій соціальній установі, закладі соціального обслуговування та соціального захисту; підстав на право користування житловим приміщенням. Зняття з реєстрації здійснюється в день звернення особи. За заявою особи зняття з реєстрації може бути здійснено одночасно з реєстрацією нового місця проживання з урахуванням вимог, визначених частиною одинадцятою статті 6 цього Закону.
Як роз'яснив Верховний Суд України, право члена сім'ї власника жилого будинку (квартири), який не є співвласником, на користування цим будинком (квартирою) згідно зі ст.156 ЖК України обумовлене наявністю сімейних відносин із власником і спільним із ним проживанням у даному будинку (квартирі). Виходячи з цього особа може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням у належному власникові жилому будинку (квартирі), якщо вона вийшла зі складу сім'ї останнього і перейшла проживати в інше місце.
В позовній заяві позивач зазначає, що відповідач ОСОБА_2 виїхав із вищезазначеної квартири за довго до того, як вона її придбала у власність, забравши з собою всі свої особисті речі та майно. В позасудовому порядку, нею вжито всіх необхідних заходи для зняття з реєстраційного обліку відповідача. Відтак всі її намагання врегулювати питання про зняття відповідача - ОСОБА_2 з реєстраційного обліку у добровільному порядку, ні до чого не привели.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження поважності причин відсутності ОСОБА_2 у спірному житлі.
Згідно ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користується та розпорядженням своїм майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається, своїм майном на власний розсуд.
У силу ч. 1 ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч.1 ст.391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до правил ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно ст. 71 ЖК України особа, яка понад шість місяців без поважних причин відсутня за місцем проживання, втрачає право користування жилим приміщенням. Згідно ж положень ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Суд вважає, що оскільки відповідач тривалий час, понад шість місяців, без поважних причин не проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1, він втратив право користування вказаним жилим приміщенням.
З цього приводу вимоги позивача підлягають задоволенню.
Рішення суду щодо визнання відповідача втративши право користування жилим приміщенням, є підставою для зняття громадянина ОСОБА_2 з реєстрації.

Судові витрати в справі, а саме суму судового збору в розмірі 640 грн. 00 коп., за клопотанням позивача слід покласти на нього.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-82, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 391, 405 ЦК України, ст.ст. 71, 72, 150, 156 ЖК України,

в и р і ш и в :

ОСОБА_3 Анатоліївни задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирі АДРЕСА_1.

Судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп., віднести на рахунок ОСОБА_1, що сплачений при зверненні до суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Бориспільським міськрайонним судом Київської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга Апеляційному суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд (пп.15.5 п.15 ч.1 Перехідні положення ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 3 жовтня 2017 року) протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду

Київської області ОСОБА_4