РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2018 року м. Словянськ Єд. унік. № 243/1197/18

Провадження № 2/243/923/2018

Словянський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Старовецького В.І.

за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судового засідання Словянського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

13 лютого 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 15 березня 1980 року Палацем одружень м. Горлівки Донецької області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 618.

Від шлюбу позивач та відповідач неповнолітніх дітей не мають.

З серпня 1999 року сторони припинили спільне проживання та сімейні відносини через відсутність взаємопорозуміння, байдужості до життя та проблем кожного, що поступово призвело до того, що подружжя стали зовсім чужими людьми та можливості зберегти сімю немає.

Спільне господарство не ведеться, спору про розподіл спільного майна немає, подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливі.

Позивач просить суд розірвати шлюб, зареєстрований між ним та ОСОБА_2, 15 березня 1980 року Палацем одружень м. Горлівки Донецької області, актовий запис за № 618.

Позивач, ОСОБА_1, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, але до судового засідання не з`явився, надав суду заяву з проханням розглядати справу без його участі, наполягав на задоволенні позовних вимог.(а.с.4)

Відповідач, ОСОБА_2, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, але до судового засідання не з`явилась, надала суду заяву з проханням розглядати справу без її участі, вказала, що проти розірвання шлюбу не заперечує та просить їй залишити прізвище «Мельник». (а.с.15)

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають

значення для розгляду спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні до них правовідносини.

15 березня 1980 року Палацем одружень м. Горлівки Донецької області був зареєстрований шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 15 березня 1980 року серія ІІІ-НО № 338041, видане Палацем одружень м. Горлівки Донецької області, актовий запис № 618. (а. с. 7)

Від шлюбу у позивача та відповідача неповнолітніх дітей немає. Шлюбні стосунки позивач та відповідач не підтримують з серпня 1999 року, сімейні відносини припинені, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо, спору про розподіл майна подружжя не мають. Сторони втратили повагу один до одного, спільне життя в подальшому та збереження сімї є недоцільним, сімейні відносини припинені, примирення між ними не відбулося.

Відповідно до положень статті 51 Конституції України та статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Як вбачається зі ст. 104 ч. 2 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Стаття 105 ч. 1 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.

Статтею 109 СК України передбачено, що шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З огляду на це, суд вважає за необхідне залишити відповідачу прізвище «Мельник».

Враховуючи ступінь конфліктних відносин та причини припинення шлюбних відносин, суд вважає, що вживати заходів щодо примирення подружжя не доцільно, оскільки це суперечить моральним засадам суспільства.

Проаналізувавши встановлені конкретні обставини по справі, оцінивши надані сторонами в силу вимог статті 76 ЦПК України докази в їх сукупності, приймаючи до уваги існуючи взаємини між подружжям, ступінь конфліктних стосунків та причини розлучення, небажання сторін продовжувати шлюбні відносини, суд дійшов висновку, що подальше подружнє життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2, збереження їх сім'ї є неможливе та суперечить їх інтересам, тому позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 110-112 Сімейного кодексу України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 136, 200, 259, 264-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Розірвати шлюб, укладений 15 березня 1980 року між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, 07

лютого ІНФОРМАЦІЯ_3, Палацем одружень м. Горлівки Донецької області, актовий запис № 618.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Мельник».

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя

Словянського міськрайонного суду ОСОБА_3