Справа № 212/7155/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2018 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого-судді Козлова Ю.В.
за участі секретаря судового засідання Мариненко І.О..
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті ОСОБА_1, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 30 січня 2015 року між сторонами був зареєстрований шлюб Покровським районним у місті ОСОБА_1 відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, актовий запис №108. До реєстрації шлюбу у сторін народився син ОСОБА_4, 15 грудня 2013 року, який проживає з позивачем та знаходиться на його утриманні. Після реєстрації шлюбу, між сторонами почали виникати постійні сварки, відповідачка не хотіла жити сімейним життям, а тому в 2015 році, залишила на нього сина та пішла. За два роки вона лише раз спілкувалась з сином на протязі години, більше його життям не цікавилась. Враховуючи, поведінку відповідача, яка не бажає жити в шлюбі та спілкуватись з ним, вважає, що сімя розпалась остаточно та просив розірвати шлюб.
У судове засідання позивач ОСОБА_2 не зявився, надав заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не зявилась, про причини неявки суд не повідомила, про розгляд справи повідомлена своєчасно та належним чином, судовими повістками про виклик та шляхом оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Наявних у справі матеріалів про права та обовязки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності відповідача.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.
Згідно свідоцтва про реєстрацію шлюбу, позивач ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_3 перебувають в шлюбі, зареєстрованому 30 січня 2015 року, Покровським районним у місті ОСОБА_1 відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, актовий запис №108, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.
Згідно свідоцтва про народження, сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, батьками дитини є ОСОБА_2 та Шалімова ( дівоче прізвище відповідача) ОСОБА_6, що підтверджується копією свідоцтва про народження.
Суд встановив, шлюбні відносини між сторонами фактично припинені в 2015 році. Сторони спільного господарства не ведуть, стали один одному чужими людьми. Відновлювати сімейно-шлюбні відносини наміру позивач не має.
Стаття 24 Сімейного Кодексу України визначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей.
Враховуючи характер сімейних відносин сторін суд вважає, що примирення між сторонами неможливе, спільне життя подружжя і збереження сімї суперечить їх інтересам, тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи відсутність клопотання відповідача за зміну прізвища на дівоче, суд вважає можливим залишити їй прізвище «Семенко».
Керуючись ст.ст.24, 105, 110, 111, 112, 113, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 81, 247, 258, 259, 264, 265, 280-289, 354, 355 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3,30 січня 2015 року, Покровським районним у місті ОСОБА_1 відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, актовий запис №108, які мають одну неповнолітню дитину - розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити відповідачу прізвище Семенко.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

Суддя: Ю. В. Козлов