Провадження № 2/712/443/18
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 лютого 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Мельник І.О.
з участю секретаря Хоменко А.В.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду з позовом до Черкаської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний брат ОСОБА_2 , у військовому госпіталі м.Києва, так як перебував на військовій службі у військовій частині № НОМЕР_1 в зоні антитерористичної операції, на посаді майстра артилерійського озброєння ремонтного взводу артилерійського озброєння та ПТРК ремонтної роти артилерійського озброєння ремонтно-відновлювального батальйону. За життя йому належало 9/100 частки житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в якому він також проживає разом зі своєю сім`єю з 1987 і до цього часу. Вказане підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 26.05.2003. Будь-яких інших спадкоємців у його брата немає. У листопаді 2017 він звернувся до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Ткаченко І.П. для оформлення спадщини, яка залишилась після смерті брата, а саме, на належну йому за життя частку вказаного житлового будинку. Однак, йому було пояснено, про те, що він пропустив строк, встановлений ст.1270 ЦК України - шість місяців, для прийняття спадщини після смерті брата, а тому необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вважає, що встановлений законодавством строк для прийняття спадщини після смерті брата ним пропущено з поважних причин. Зокрема, причиною пропуску ним строку є ті обставини, що не маючи відповідних правових знань, помилково вважав, що якщо він фактично прийняв спадщину, проживаючи на день смерті брата в житловому будинку, частка якого належить і його брату, він має право оформити спадщину у нотаріуса в будь який час, тобто і по закінченню шестимісячного строку з моменту смерті брата, а не протягом даного терміну, враховуючи викладене, позивач змушений звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач та його представник адвокат Смаглій В.М. не з`явилися, скерували до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позов підтримали у повному обсязі просили його задовольнити та визначити додатковий термін для прийняття спадщини позивачу ОСОБА_1 .

Представник відповідача за довіреністю Гончар Ю.Г. в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позову не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом про смерть № 8211 від 12.05.2015, складеним відділом реєстрації смерті у м. Києвіта свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 14.05.1970.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України ОСОБА_2 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

На праві спільної сумісної власності ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 належить будинок в АДРЕСА_2 частки, що підтверджено витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «ЧООБТІ» № 5812380 від 13.12.2004.

Згідно з ст. 1262 ЦК України ОСОБА_1 є спадкоємцем другої черги за законом.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій.

Згідно з положенням листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦКУ, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини не потрібно залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб, адже вони є учасниками правовідносини із спадкування та заінтересованими особами.

Щодо вирішення справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Встановлений законодавством строк для звернення із заявою до нотаріальної контори ОСОБА_1 пропустив в силу переконання того, що вважав що фактично прийняв спадщину, адже вважав, що достатньо бути співвласником будинку нарівні з братом.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Оскільки відповідачем подано заяву про розгляд справи без їх участі, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вирішив спір за наявними матеріалами справи .

Враховуючи викладене, аналізуючи докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому може бути визначений додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном два місяця.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-79, 81, 200, 206, 263, 280-282, 284, 430 ЦПК України, ст. ст.1223, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд,
В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - два місяця для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 30-денний строк апеляційної скарги з дня проголошення рішення.

Головуючий І.О.Мельник