Справа № 308/2694/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 квітня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення в солідарному порядку суми боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Перечинська районна кредитна спілка «Туря» звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення в солідарному порядку суми боргу.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обовязок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України з наступних підстав.

Так, у порушення вимог з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 прожиткових мінімумів дляпрацездатних громадян.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 1762 гривні 00 копійок.

Відповідно до заявленої позивачем ціни позову 87219,08 грн., підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1762,00 грн.

Що ж стосується клопотання про відстрочення сплати судового збору, то у відповідності до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але враховуючи майновий стан сторони та не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, виходячи з системного аналізу вищенаведених норм законодавства, слід дійти висновку, що відстрочення, розстрочення або звільнення особи від сплати судового збору є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається, виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, а також доказів, які це підтверджують.

Позивач зазначає, що при виконанні Ужгородським МВ ДВС зведеного виконавчого провадження № 42149422 (по виконанню 93 виконавчих проваджень) про стягнення з КС «Тур'я» боргу 6305543,75 грн. 06.05.2011 року винесено постанову про арешт банківських розрахункових рахунків юридичної особи Перечинської районної кредитної спілки «Тур'я» та філій. 09.02.2012 року винесено постанову про арешт і блокування коштів спілки, які перебувають у касі. Кошти (отримані від погашення кредитних зобовязань позичальників на користь спілки), що надходять на заблоковані банківські розрахункові рахунки спілки, стягуються Ужгородським МВ ДВС та розподіляються між стягувачами - вкладниками у відповідності до ст. ст. 4, 44, 45 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно, за цих обєктивних обставин арешту коштів, спілка не має доступу до власних коштів і не може сплатити судовий збір до моменту подання позовної заяви, що позбавляє спілку доступу до правосуддя і належного виконання своїх кредиторських заборгованостей перед вкладниками.

На підтвердження цих обставин позивач до клопотання долучає копію листа Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області за вих. № 3278, датованого 23.01.2018 року, копію довідки начальника відділення № 36 АТ «УкрСиббанк» вих. № 891, датованої 19.10.2016 року, інформацію Ужгородської ОДПІ ГУ ДФС у Закарпатській області № 1660/10/07-01-08 від 20.10.2016 року про перелік розрахункових рахунків та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, зі змісту яких вбачається, що вказані документи стосується періоду 2016 року, тобто не є такими, що підтверджують майновий стан позивача на момент звернення до суду з позовом, не є підтвердженням відсутності інших рахунків у позивача станом на день подання позову, а саме 19.03.2018 року. Крім того, накладення арешту на рахунки в межах суми 6305543,75 грн. боргу не є підтвердженням відсутності інших коштів на рахунках, та, як наслідок, не можуть бути враховані судом у якості обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Слід зазначити, що дотримання вимог ст. 175 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду на предмет перевірки позову та долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження, призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на чому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «ОСОБА_4 де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

З огляду на те, що позивачем до клопотання не надано безспірних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану спілки на дату звернення до суду з позовною заявою, а також обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, наявність виняткових випадків для застосування спеціальних заходів, тому приходжу до висновку, що позивачу слід відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів УК у м. Ужгород/м. Ужгород; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; Код банкуотримувача (МФО) 812016; Рахунок отримувача 0002; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги та докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивачем заявлена вимога про стягнення, солідарно, заборгованості за договором кредиту-поруки в певній грошовій сумі станом на час подання позовної заяви, а саме 87 219,08 грн.

Згідно із розясненнями, що містяться у п.13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» у рішенні щодо грошових зобовязань має бути висновок суду про розмір грошових сум та детальний порядок його обчислення за кожною з вимог.

У доданих до позовної заяви документах відсутній розгорнутий розрахунок заборгованості. Таким чином, позивачеві слід надати детальний розрахунок заборгованості у якому слід чітко визначити: яка сума підлягає стягненню за тілом кредиту і за який період; яку суму позивач просить стягнути як відсотки за користування кредитом і за який період така заборгованість утворилась (з урахуванням необхідності обґрунтування зміни розміру відсоткової ставки та зазначення правової підстави для їх сплати).

Вказана обставина створюватиме для суду ускладнення під час перевірки розміру заборгованості, складових суми боргу за договором.

Крім того, в порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначені докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, а із змісту позовної заяви вбачається, що такі докази існують. Не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додані до позовної заяви.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання Перечинської районної кредитної спілки «Туря» про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення в солідарному порядку суми боргу залишити без руху.

Надати Перечинській районній кредитній спілці «Туря» строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом чотирьох днів з дня вручення цієї ухвали шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками, її копії для відповідача, письмових доказів (в оригіналі або в належним чином засвідчених копіях), доказами сплати судового збору.

У випадку, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню .

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4