Справа № 635/1807/18
Провадження № 2/635/1716/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

27 квітня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Панас Н.Л.

при секретарі Супрун Я.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у сел.Покотилівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, яка мешкає за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Жуковського, 34/16 до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2018 року позивач звернулась до суду з позовом де зазначає, що є власником квартири АДРЕСА_1. Крім неї в квартирі зареєстрований відповідач, але з 1999 року і по теперішній час він у спірному домоволодінні не мешкає, витрат по оплаті комунальних послуг не несе. Тому просила визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням в квартирі АДРЕСА_1.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 26 березня 2018 року позов було прийнято до провадження суду і призначено до розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні на 27 квітня 2018 року.

19 квітня 2018 року судом з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області були отримані відомості щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця мешкання відповідача, згідно з яким відповідач зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27 квітня 2018 року за наслідками підготовчого судового засідання справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 27 квітня 2018 року.

17 квітня 2018 року пакет документів, який надсилався відповідачеві повернувся до суду у звязку з закінченням строку зберігання.

Статтею 128 ЦПК України встановлено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Згідно з вимогами ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Оскільки відповідач не повідомляв судові про зміну місця мешкання, в суда немає відомостей щодо його офіційної електронної адреси, в суда відсутня можливість сповістити відповідача за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення, а тому, суд вважає, що відповідач був повідомлений належним чином про наявність позову в суді та про необхідність надати письмовий відзив щодо нього і вважає за можливе розглянути справу у його відсутність.

За таких обставин, у відповідності з вимогами ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе постановити по справі заочне рішення.

27 квітня 2018 року позивач надала письмову заяву, в якій просив розглядати справу без її участі, заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі і просила задовольнити. Проти постановлення заочного рішення не заперечувала.

Дослідивши матеріали справи та з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до наступного.

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на житло, виданого 22 січня 1999 року відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 (а.с.8).

З копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 06 липня 2009 року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області ОСОБА_5, за реєстровим №3-1177 вбачається, що 1/3 частку двокімнатної приватизованої квартира АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_2, успадкувала її донька - ОСОБА_3 (а.с.9).

Як вбачається з копії свідоцтва про укладення шлюбу серії І-ВЛ №323359, виданого 10 липня 2017 року Виконавчим комітетом Мереф'янської міської ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_6 та ОСОБА_2 уклали шлюб 10 липня 2017 року і взяли спільне прізвище «Сітало» (а.с.6).

Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 26 лютого 2018 року державним нотаріусом Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області ОСОБА_7, за реєстровим №120, ОСОБА_1 після смерті батька - ОСОБА_4, успадкувала належну останньому 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 (а.с.11).

У спірному домоволодінні зареєстровані: ОСОБА_3, ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_3) М.М. - позивач по справі, ОСОБА_2 - відповідач по справі, ОСОБА_8, що підтверджується копією будинкової книги на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.16-21).

Як вбачається з довідки №431 виданої 22 березня 2018 року Виконавчим комітетом Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області в квартирі АДРЕСА_1, в квартирі зареєстровані: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 - відповідач по справі, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.25).

Як вбачається з акту, складеного 22 березня 2018 року депутатом VII скликання Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_9, ОСОБА_2 - відповідач по справі зареєстрований з 11 березня 1999 року за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Покотилівка, вул.Агрономічна, 29/2, але фактично з моменту реєстрації та по теперішній час в квартирі не мешкає, його особистих речей в квартирі не має (а.с.26).

Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного.

На підставі положень ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасниками справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст.58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Як передбачено ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст.156 Житлового кодексу України члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угод про порядок користування цим приміщенням. За згодою власника будинку (квартири) член його сім'ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім'ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно. Члени сім'ї власника будинку (квартири) зобов'язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім'ї власника зобов'язані брати участь у витратах та утриманню будинку (квартири) і при домової території та проведенню ремонту. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч.2 ст.64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Аналогічні вимоги містяться і в ч.2 ст.405 Цивільного кодексу України.

Як передбачено ст.163 ЖК України у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частини третьої і частиною четвертою статті 71 цього Кодексу. Тимчасова відсутність наймача та членів його сім'ї не звільняє їх від виконання обов'язків за договором найму жилого приміщення.

Відповідно до ч.1 ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача та членів його родини за ними зберігається спірне житлове приміщення протягом шести місяців.

Враховуючи те, що відповідач зареєстрований в вищевказаній квартирі, однак з моменту реєстрації по теперішній час не мешкає в ній, оголошена та досліджена у судовому засіданні сукупність доказів призводить суд до висновку про те, що відповідач втратив право користування жилим приміщенням у спірному домоволодінні.

У відповідності з вимогами ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме - з відповідача на користь позивача покладаються витрати по оплаті судового збору у розмірі 704 грн. 80 коп.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.7, 8, 9-11, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, яка мешкає за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Жуковського, 34/16 до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, таким, що втратив право користування житловим приміщенням в квартирі АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів зі дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів зі дня складання повного тексту рішення через Харківський районний суд Харківської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 03 травня 2018 року.

Суддя Н.Л.Панас