Провадження № 2-о/520/151/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2018 року

Київський районний суд м. Одеса в складі:

головуючого судді Луняченка В.О.,

присяжних: ОСОБА_1, ОСОБА_2,

при секретарі Нефедової Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеса цивільну справу за заявою ОСОБА_3 про визнання особи недієздатною та призначення опікуна за участю заінтересованої особи Київської районної адміністрації Одеської міської ради як органу опіки та піклування,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою, в якій просить визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та призначити заявника його опікуном.

22.11.2017 року було відкрито провадження у даній справі.

Згідно ухвали суду від 22.01.2018 року по справі було призначено судово-психіатричну експертизу, провадження якої доручено експертам КУ «Одеський медичний центр психічного здоровя» з метою визначення психічного стану ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та чи здатна остання усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Відповідно до висновку судово- психіатричних експертів №98 від 21.02.2018 року ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 на психічний стійкий психічний розлад, або на тимчасовий розлад психіки внаслідок функціонального розладу психіки, порушення фізіологічних процесів в організмі чи хворобливих явищ, не страждає. У ОСОБА_5 виявлені клінічні ознаки «Органічного розладу особистості внаслідок атеросклерозу судин головного мозку. Психоорганічний синдром» ( що відповідає діагностичним критеріям рубрики F07.9 за МКХ-10) при цьому ступінь виразності когнітивних та емоційно- вольових функцій у ОСОБА_4 не досягають психотичного рівня, або деменції ( хронічного стійкого психічного розладу). На теперішній час ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 за своїм психічним станом здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 30.04.2018 року поновлено провадження у даній справі.

До судового засідання представник заявника ОСОБА_6, ОСОБА_7, діючий на підставі довіреності, надав заяву в якій вимоги щодо визнання ОСОБА_4 недієздатним та призначення ОСОБА_6 його опікуном підтримує, просить їх задовольнити та розглянути справу за його відсутністю.

Представник Київської районної адміністрації Одеської міської ради як органу опіки та піклування в судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.

Суд вважає можливим, у відповідності до вимог ст.223 ЦПК України, розглянути справу у відсутність заявника та представника заінтересованої особи, на підставі наявних у справі даних і доказів.

Зважаючи на те, що всі учасники справи в засідання не з'явилися, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_6. Причиною звернення до суду з заявою про визнання батька недієздатним та призначення заявника його опікуном слугував той факт, що психічний стан та стан здоровя батька заявника значно погіршився у звязку з чим останній перебував на лікуванні у КУ «Одеський обласний медичний центр психічного здоровя».

Відповідно до довідки КУ «Одеський обласний медичний центр психічного здоровя» від 23.11.2017 року №4377 ОСОБА_4 перебував на лікуванні в відділенні №6 КУ «ООМЦПЗ» з 22.22.2016 року по 15.12.2016 року, з 24.03.2017 року по 07.04.2017 року та з 16.10.2017 року по час видання довідки.

Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заява про визнання особи недієздатною може бути подана членами її сім'ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

У відповідності з вимогами ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Згідно абз. 1 п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України №3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» даними про психічну хворобу можуть бути довідки про стан здоров'я, виписка з історії хвороби й інші документи, видані лікувально-профілактичними закладами.

Суд, в ході слухання справи, в дотримання ч. 1 ст. 298 ЦПК України, де, зокрема, зазначено, що суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров'я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу, на підставі ухвали призначив по справі 22.01.2018 року судово-психіатричну експертизу, за результатами якої отримав висновок судово- психіатричних експертів №98 від 21.02.2018 року ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 на психічний стійкий психічний розлад, або на тимчасовий розлад психіки внаслідок функціонального розладу психіки, порушення фізіологічних процесів в організмі чи хворобливих явищ, не страждає. У ОСОБА_5 виявлені клінічні ознаки «Органічного розладу особистості внаслідок атеросклерозу судин головного мозку. Психоорганічний синдром» ( що відповідає діагностичним критеріям рубрики F07.9 за МКХ-10) при цьому ступінь виразності когнітивних та емоційно- вольових функцій у ОСОБА_4 не досягають психотичного рівня, або деменції ( хронічного стійкого психічного розладу). На теперішній час ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 за своїм психічним станом здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Згідно ч.1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд не знаходить підстав для визнання ОСОБА_8 недієздатним, оскільки не доведено що в останнього наявний хронічний стійкий психічний розлад, внаслідок якого він не здатен усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Тому, розглядаючи заяву на підставі наданих сторонами доказів, у відповідності до вимог ст. 12 ЦПК України, з'ясувавши мету звернення позивача до суду та юридичну природу виниклих правовідносин, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод безпосередньо застосовується при розгляді справ у судах України.

Аналогічним чином висновки Європейського суду з прав людини також враховуються при розгляді будь-яких судових справ в національній системі правосуддя.

У справі Вінтерверп проти Нідерландів(1979) Суд сформулював три критерії, які дозволяють точніше визначити поняття «психічно хворий» в рамках підпункту пункту 1 статті 5, а саме : держава має використовувати об'єктивні медичні стандарти при вирішенні питання про те, чи може особа вважатись «психічно хворою»; характер або ступінь психічної хвороби мають бути достатньо гострими, щоб виправдати примусову госпіталізацію; держава має право утримувати хворого в лікарні лише протягом часу загострення психічного розладу, а тому хворий, який примусово утримується в лікарні через «психічне захворювання», має право на здійснення періодичного огляду: примусове утримання в лікарні не може тривати протягом невизначеного періоду.

Таким чином, аналіз практики Європейського суду свідчить про те, що необґрунтоване визнання особи недієздатною або визнання її психічно хворим - є порушення його прав.

Враховуючи, що заявником не доведено, а судом не встановлено, що ОСОБА_4 не здатен усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, вимога про визнання його недієздатним та похідні від неї вимоги про встановлення опіки та призначення опікуна є необґрунтованими, тому задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.12,296-297 ЦПК України, ст.ст.39,60 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 АДРЕСА_1 ) про визнання особи недієздатною та призначення опікуна за участю заінтересованої особи Київської районної адміністрації Одеської міської ради як органу опіки та піклування ( м.Одеса, вул.. ак. Корольова, 9) - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Одеської області через Київський районний суд м.Одеси, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Луняченко В. О.

Присяжні ОСОБА_1,

ОСОБА_2,