23.01.2018 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира в складі:
головуючого судді Перекупка І.Г.,
за участю секретаря с/з Сидорець К.Г.,
за відсутності сторін,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання спадкоємцем, -
Представник позивача звернувся до суду з позовом просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 та встановити факт проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем - ОСОБА_2 єдиною сім`єю з 16.05.1963р. по 21.11.1975р., тобто більше ніж п`ять років до часу відкриття спадщини. Визнати ОСОБА_1 спадкоємцем ОСОБА_2 , четвертої черги.
Обґрунтовуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 залишилось нерухоме майно: ? будинку, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (далі також - частина будинку). Дану частину будинку померлий успадкував від матері позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В 1988 році ОСОБА_4 , перебуваючи у шлюбі з ОСОБА_2 , придбала частину жилого будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 спадщину, а саме - частину жилого будинку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , прийняв, але документальне оформлення та реєстрацію права власності за собою не здійснив.
Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу № 340/02-31 від 23.11.2017 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, котре залишилося після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв`язку із неподанням ОСОБА_1 відомостей та документів, необхідних для вчинення нотаріальних дій та пропуском ним строку для прийняття спадщини встановленого ст. 1270 Кодексу.
В судове засідання позивач не з`явився, його представник надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив справу розглянути за відсутності позивача та його представника.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі, будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності на підставі вимог ст.ст. 211, 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 цього Кодексу.
Відповідно до ст.206 ч. 4 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні.
Згідно ст. 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 24.06.2015 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 8).
Після смерті ОСОБА_2 залишилось нерухоме майно: ? будинку, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (далі також - частина будинку).
Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 05.12.12р., ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.9).
За життя ОСОБА_2 спадщину, а саме - частину жилого будинку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , прийняв, але документальне оформлення та реєстрацію права власності за собою не здійснив.
Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу № 340/02-31 від 23.11.2017 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, котре залишилося після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв`язку із неподанням ОСОБА_1 відомостей та документів, необхідних для вчинення нотаріальних дій та пропуском ним строку для прийняття спадщини встановленого ст. 1270 Кодексу..
Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно вимог ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Таким чином, матеріалами справи встановлено, що позивач після смерті ОСОБА_2 не прийняв спадщини у встановлений законом строк, і суд вважає, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню.
На момент реєстрації шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , вона мала сина від першого шлюбу - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ) - далі також - позивач, який проживав разом з подружжям - майже 13 років, з 1963 року і до 21.11.1975р. - призову на строкову службу у ряди Радянської армії.
Відповідно до свідоцтва про восьмирічну освіту №744079 від 12.06.1972 року, яке було видане ОСОБА_1 , він закінчив Краснодонську середню школу №8, м. Краснодон, Ворошиловградська область (Луганська область до 5 березня 1958 року та з 5 січня 1970 до 4 травня 1990 року Ворошиловградська). Отже, вступив до Краснодонської середньої школи №8, ОСОБА_8 у 1964 році. В 1972 році ОСОБА_1 вступив до ПТУ №14 м. Суходольська, Ворошиловградської області (місто розташоване в східній частині Донбасу, на відстані З км від Краснодона). В 1975 році закінчив ПТУ, диплом № НОМЕР_4 , виданий 14.07.1975р., реєстраційний №2125. 17.11.1975 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , був виданий військовий квиток серії НОМЕР_5 .
Відповідно до свідоцтва НОМЕР_6 від 29.03.1965р., ОСОБА_2 з 10.09.64 р. по 15.03.1965р. навчався в ДОСААФ м. Краснодон, Луганської області, на курсах підготовки водіїв 3-го класу.
Згідно копії диплому серія НОМЕР_7 ОСОБА_2 , з 1972 року по червень 1975 року навчався в Краснодонському вечірньому гірничому технікумі.
Відповідно до посвідчення № 6607 від 09.11.1979 року ОСОБА_2 , без відриву від виробництва, проходив навчання в Учбово-курсовому комбінаті ВО «Краснодонвугілля».
Згідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
На підставі ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали із спадкодавцем однією сім`єю не менш п`ять років до часу відкриття спадщини.
Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК ( 2947-14 ) про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.
До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.
За таких обставин, суд вважає, що зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позовної заяви ОСОБА_1 .
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 280, 354, 355 ЦПК України, ст. 1221, 1258, 1264, 1266, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами України справ про спадкування " від 30.05.2008 р. № 7., суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання спадкоємцем - задовольнити.
Визначити (встановити) ОСОБА_9 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Встановити факт проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем - ОСОБА_2 єдиною сім`єю з 16.05.1963р. по 21.11.1975р., тобто більше ніж п`ять років до часу відкриття спадщини. Визнати ОСОБА_1 спадкоємцем ОСОБА_2 четвертої черги.
Рішення може бути оскаржене позивачем безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст виготовлений 23.01.2018 року.

Суддя І.Г. Перекупка