Справа № 572/3119/17
УХВАЛА

про призначення до судового розгляду

13 листопада 2018 року Сарненський районний суд Рівненської області в складі

головуючого судді Слободянюка Б.К.

за участю секретаря судового засідання Кудіної А.Р., представника відповідача ОСОБА_1, прокурора Мельничук І.Б. розглянувши позовну заяву Заступника керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Сарненської міської ради Сарненського району Рівненської області ( вул.Демократична,32 м.Сарни Сарненський р-н Рівненська обл.) до ОСОБА_2 ( вул.Чапаєва,58 м.Сарни Сарненський р-н Рівненська обл.), ОСОБА_3 (34500, вул. Подільська, 4, м.Сарни, Рівненська обл), ОСОБА_4 (вул.Фідарова, 4/83, м.Сарни, Рівненська обл) про стягнення солідарно збитків,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Сарненської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом до відповідачів про про стягнення солідарно збитків в інтересах держави в особі Сарненської місцевої ради.

Ухвалою суду провадження по справі відкрито та призначено підготовче судове засідання.

Представник прокуратури в підготовчому судовому засіданні заявила клопотання про призначення справи до судового розгляду.

Представник відповідача заявив клопотання про залишення справи без розгляду на підставі неодноразової явки позивача в підготовче судове засідання, який був належним чином повідомлений, а саме представника Сарненської міської ради, а також звернув увагу суду на відсутність повноважень прокурора в даному процесі.

Прокурор заперечив щодо клопотання представника відповідача, надав письмові заперечення.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали наданих клопотань суд приходить до наступного.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть бути залучені судом до участі у справі як законні представники або вступити у справу за своєю ініціативою з метою виконання покладених на них повноважень.

Отже підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення п. 3 ч. 1 ст.131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обгрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

(1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

(2) у разі відсутності такого органу.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

На даному етапі провадження суд не має можливості чітко встановити доведенність того (таке лише вбачається з суті позовної заяви), що захист інтересів не здійснює або не належним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу, визначено обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрані відповідні докази, визначено порядок розгляду справи, а також вчинено інші дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Заяв про бажання укласти мирову угоду, або звернутися до суду для проведення врегулювання спори за участю судді від сторін не надходило, також як і не надходило зустрічного позову, уточнення позовних вимог, інших заяв та клопотань окрім зазначених.

Підстав для вирішення питань, визначених пунктами 8-14 ч.2 ст. 197 ЦПК України у даній справі не встановлено.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 200, 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за даним позовом.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 відмовити.

Призначити судовий розгляд на 12 годину 00 хвилин 13.12.2018 року в приміщенні Сарненського районного суду Рівненської області.

Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Викликати сторін в судове засідання сторони, в тому числі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання .

Суддя