Справа № 383/493/18
Номер провадження 2/383/262/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2018 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючої судді Адаменко І.М. в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області, розглянувши матеріали цивільної справи № 383/493/18 за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Бобринецького районного управління юстиції Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

30 травня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до Відділу державної виконавчої служби Бобринецького районного управління юстиції Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про скасування арешту майна. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що вироком апеляційного суду Кіровоградської області від 28.11.2007 року ОСОБА_1 засуджений за вчинення злочину до 14 років позбавлення волі з конфіскацією всього майна, яке належить йому на праві власності. На підставі вказаного вироку апеляційним судом Кіровоградської області 15.05.2008 року виданий виконавчий лист № 1-38 про конфіскацію всього належного на праві власності ОСОБА_1 майна. На виконання виконавчого листа Відділом державної виконавчої служби Бобринецького районного управління юстиції накладено арешт на невизначене, все майно ОСОБА_1

На праві особистої власності ОСОБА_1 належить 1/6 частина будинку з належною частиною господарсько-побутових будівель, розташованого за адресою м. Бобринець Кіровоградської області, вул. Каштанова, 35, який співвласники вирішили продати, але з»ясувалося, що на невизначене все майно ОСОБА_1 накладено арешт, який просить скасувати.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суд прийшов до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Частиною першою статті 174 КПК України передбачено, що власник майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов'язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов'язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174,539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому, згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно роз»яснень, які надав Верховний Суд України в постанові від 15 травня 2013 року у справі №6-26цс13 вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Саме до цього зводяться роз'яснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п.4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5.

З вищевикладеного вбачається, що з позовом про скасування чи зняття арешту, накладеного в порядку здійснення кримінального провадження, може звернутися особа, яка є власником цього майна (право власності якої зареєстроване в передбаченому законом порядку) та не є учасником кримінального провадження.

Інші особи, які не є учасниками кримінального провадження та вважають себе власниками (володільцями) арештованого майна, права яких документально не підтверджені, можуть звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних чи оспорюваних прав власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначені особи, як і титульний власник майна, мають право на звернення з клопотанням про скасування арешту в порядку, передбаченому положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Учасник кримінального провадження має право на звернення з клопотанням про скасування арешту виключно в порядку, передбаченому положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Вироком апеляційного суду Кіровоградської області від 28.11.2007 року ОСОБА_1 засуджений за вчинення злочину до 14 років позбавлення волі з конфіскацією всього майна, яке належить йому на праві власності. На підставі вказаного вироку апеляційним судом Кіровоградської області 15.05.2008 року виданий виконавчий лист № 1-38 про конфіскацію всього належного на праві власності ОСОБА_1 майна.

На праві особистої власності ОСОБА_1 належить 1/6 частина будинку з належною частиною господарсько-побутових будівель, розташованого за адресою м. Бобринець Кіровоградської області, вул. Каштанова, 35.

Таким чином, частина спірного будинку є спільною власністю ОСОБА_1, який є учасником кримінального провадження та в процесі здійснення якого й накладено арешт на спірне майно.

Тому, ОСОБА_1 як учасник кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту виключно в порядку, передбаченому положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на те, що арешт на спірне майно накладено в межах кримінального провадження, вказана заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства та заявнику слід звернутися з клопотанням про скасування арешту у порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 186, 258-260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі № 383/493/18 за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Бобринецького районного управління юстиції Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про скасування арешту майна - відмовити.

Роз»яснити позивачу право на звернення з такими вимогами в порядку, передбаченому положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області.

У відповідності до п.п. 15.5) п.15 ч.1 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Бобринецький районний суд Кіровоградської області).

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.М. Адаменко