Справа № 396/399/17
Провадження № 2/396/10/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2018 року Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого: Шепетько Володимир Іванович

за участю секретаря Очеретньої М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Новоукраїнка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частини житлового будинку із спільної сумісної власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про виділ житлового будинку в натурі як об'єктів права спільної часткової власності. В обґрунтування позову вказує, що 21 листопада 2009 року померла ОСОБА_3, яка за час свого життя вчинила заповіт на випадок смерті та заповіла все своє майно позивачу ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_2 Після смерті ОСОБА_3 сторони прийняли, в установленому законом порядку, спадщину в рівних частинах. 15 лютого 2015 року приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу, ОСОБА_4, було видано позивачу: свідоцтво про право на спадщину за заповітом, зареєстрованого в реєстрі за № 3020, на 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами № 3, що знаходиться по вул. Шмідта в м. Новоукраїнка, Кіровоградської області. Вказує, що житловий будинок, належать позивачу та відповідачу на праві спільної часткової власності. З моменту набуття права спільної часткової власності на житловий будинок сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуються спільним майном, і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які б не були узгоджені обома співвласниками. Позивач неодноразово зверталась до відповідача з усною пропозицією укласти договір про поділ в натурі спадкового майна, однак відповідач відмовлявся від даних пропозицій. Оскільки між сторонами не досягнуто домовленості про поділ в натурі житлового будинку має право на звернення до суду за захистом свого майнового права, шляхом здійснення поділу житлового будинку в натурі, відповідно до частки кожної із сторін у спільній власності з метою припинення права спільної часткової власності на це майно. Просить позов задовольнити .

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю з підстав викладених в позовній заяві просила їх задовольнити. Суду пояснила, що відповідно до висновку експерта згідна з варіантом поділу житлового будинку № 1.

Представник позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_1 підтримав повністю, з підстав викладених в позовній заяві просив їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився по невідомим суду причинам, про день та час розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням. Пояснень, відзиву та заперечень до суду не надіслав.

Суд з урахуванням положень ст.ст. 280-282 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи, суд вважає, що в матеріалах справи, є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін по справі, для її розгляду по суті заочно у відсутність представника позивача і відповідача, у зв'язку з чим суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_5, дослідивши документи і матеріали справи, всебічно і повно зясувавши обставини, якими позивач та представник позивача обгрунтовують свої вимоги, давши оцінку доказам, які мають значення для справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав.

Порядок виділу у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, регулюється Цивільним кодексом України, зокрема ст. 364 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно з роз'ясненнями постанови пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року №7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам слід мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним входом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовану квартиру.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 370, ч. 1-3 ст. 364 ЦК України кожен із співвласників спільної часткової власності має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Судом встановлено, що 21 листопада 2009 року померла ОСОБА_3.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, зареєстрованого в реєстрі за № 3020, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 успадкували по ? частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами № 3 ( три), що знаходиться по вул. Шмідта в м. Новоукраїнка, Кіровоградської області (а.с.6)

Відповідно до витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ОСОБА_1 на праві приватної спільної часткової власності належить житловий будинок, що знаходиться за адресою м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 (а.с.7).

Відповідно до ч. 2 ст. 355 ЦК України, майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності, згідно ч.1 ст. 356 ЦК України та ч.1 ст. 86 ЗК України, є спільною частковою власністю. В той час, право спільної часткової власності на земельну ділянку виникає, як встановлено п. «в» ч.1 ст. 87 ЗК України, при прийнятті спадщини на земельну ділянку двома або більше особами

Виходячи зі змісту загальних засад регулювання права власності, що встановлені ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Норми ст. ст. 317, 319 ЦК України передбачають, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд і усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Однак, в ч.1 ст. 358 ЦК України зазначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою, що також знайшло своє відображення і в ч.1 ст. 88 ЗК України, відповідно до якої володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

Таким чином, з моменту набуття позивачем та відповідачем права спільної часткової власності на житловий будинок, сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуються спільним майном, і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які б не були узгоджені обома співвласниками. Тому, актами цивільного законодавства України надано право співвласникам на поділ та виділ майна, що є у їх спільній частковій власності, зокрема, відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками прав спільної часткової власності на нього припиняється, кожен із співвласників набуває право особистої приватної власності на майно.

Стаття 88 ЗК України, як спеціальна норма, що регулює земельні правовідносини, передбачає, що учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення.

Також ч.1 та ч. 3 ст. 367 ЦК України та ст. 88 ЗК України, встановлює, що поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, а отже може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов'язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину.

Оскільки сторони не прийшли до взаєморозуміння щодо спільного користування вказаним будинком, за клопотанням позивача ухвалою суду від 11 травня 2017 року було призначено судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої було поставлено запитання про можливі варіанти поділу житлового будинку згідно належних сторонам часток.

Згідно висновку експерта №193/194/17-27 від 30.11.2017 року судової будівельно-технічної експертизи експертом визначені 2 варіанти поділу житлового будинку. Зважаючи на те, що в судовому засіданні позивач згідна з запропонованим Варіантом 1, а саме: власнику 1 частини (зелений колір) розподілу житлового будинку, суд прийшов до переконання про реальний розподіл будинковолодіння по першому варіанту розподілу житлового будинку відповідно до висновку інженерно-технічної експертизи № 193/194/17-27 від 30.11.2017 року. При даному варіанті розподілу ОСОБА_1Є, виділено відповідно до варіанту № 1 розподілу житлового будинку за адресою Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 на рис.1 Додатку Висновку судової будівельно - технічної експертизи № 193/194/17-27 від 30.11.2017 року в натурі, як власнику 1 частини (зелений колір) 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 на суму 27624 ( двадцять сім тисяч шістсот двадцять чотири) гривень 29 коп, у складі: в житловому будинку виділити приміщення: 1-1 веранда 7,0 кв.м.; 1-2 кухня 9,9 кв.м.; 1-3 житлова кімната 8,4 кв.м.; 1-7 житлова кімната 12,7 кв.м., терасса - загальною площею 38,0 кв.м.. Відповідачу ОСОБА_2 виділено відповідно до варіанту № 1 розподілу житлового будинку за адресою Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 на рис.1 Додатку Висновку судової будівельно-технічної експертизи №193/194/17-27 від 30.11.2017 року в натурі, як власнику 2 частини (синій колір) 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 на суму 29865 (двадцять девять тисяч вісімсот шістдесят пять) гривень 79 коп, у складі: в житловому будинку виділити приміщення: 1-4 житлова кімната 7,1 кв.м.; 1-5 житлова кімната 7,1 кв.м.; 1-6 житлова кімната 24,1 кв.м. - загальною площею 38,3 кв.м.

Перепланування та переобладнання житлового будинку відповідно до наведених варіантів розподілу слід провести після отримання відповідної дозвільної документації та розробки відповідної проектної документації спеціалізованими організаціями.

Оцінюючи здобуті докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку про задоволення позову.

Відповідно до ч.2 ст.141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Керуючись ст.ст. 86,88 ЗК України, ст.ст. 317,358,367 ЦК України, 141,213,263 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частини житлового будинку із спільної сумісної власності, - задовольнити повністю.

Виділити ОСОБА_1 відповідно до варіанту № 1 розподілу житлового будинку за адресою Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 на рис.1 Додатку Висновку судової будівельно-технічної експертизи № 193/194/17-27 від 30 листопада 2017 року в натурі, як власнику 1 частини (зелений колір) 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: Кіровоградська область, м. Новоукраїнка, вул. Шмідта,3 на суму 27624 ( двадцять сім тисяч шістсот двадцять чотири) гривень 29 коп, у складі: в житловому будинку виділити приміщення: 1-1 веранда 7,0 кв.м.; 1-2 кухня 9,9 кв.м.; 1-3 житлова кімната 8,4 кв.м.; 1-7 житлова кімната 12,7 кв.м., терасса (літера а2), гараж 36,0 кв.м. (літера Е)

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію в розмірі 2241 (дві тисячі двісті сорок одна) грн. 50 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з моменту його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Апеляційного суду Кіровоградської області через Новоукраїнський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий: В. І. Шепетько