пр. № 2/759/3050/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2018 року суддя Святошинського районного суду м.Києва Миколаєць І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 який представляє інтереси ОСОБА_2 про залучення до участі у справі співвідповідачів та заяву про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик», Товариства з обмеженою відповідальністю «Проект К», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Форум-Інвест», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Роман Петрович про визнання недійсним договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ :

06 грудня 2017 року позивач звернулась до суду з вищезазначеним позовом щодо визнання недійсним договору іпотеки від 19.04.2011 року, що був укладений між ПАТ «КБ «Хрещатик» та ТОВ «Проект К» та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельником Р.П. в частині передачі в іпотеку ПАТ «КБ «Хрещатик» майнових прав на квартиру АДРЕСА_1.

Предметом позову є дійсність договору іпотеки, підставою позову є ті норми, якими він(договір) суперечить закону, змістом є визнання недійсності договору.

Ухвалою судді 22.01.2018 р. було відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

23.01.2018 року через канцелярію суду представником позивача подана заява про залучення до участі у справі співвідповідачів ТОВ «ФК «Локо» та державного реєстратора Філії КП Мирнопільської сільської ради «Результ» у м. Києві, яку пов'язує із зміною предмету позову. Заяву про зміну предмету позову подає посилаючись на ч. 8 ст. 30, ст. 49, ст. 188 ЦПК України.

Заявою про зміну предмету позову викладає нові позовні вимоги, а саме:

- скасування рішення про державну реєстрацію права власності на спірну квартиру. Предметом цієї вимоги є недійсність рішення, підстава - законодавство якому воно суперечить, зміст - скасування рішення про державну реєстраці;

- скасування запису про право власності на спірну квартиру. Предмет цієї вимоги є недійсність запису, підства - законодавство якому воно суперечить, зміст скасування запису;

- визнання права власності на спріну квартиру за позивачем. Предмет цієї вимоги є право власності позивача на об»єкт, підстава - законодавство за яким позивач може бути власником, зміст - право власності (набуття).

Суддя, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підства позову допускається не пізніше ніж за п»ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою ч. 3 ст. 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

У даному випадку, подачею заяви про зміну предмету позову раніше заявлений предмет позову не змінюється. Заявлення ж додаткових вимог після відкриття провадження ЦПК України не передбачено. Позивач має право лише або змінити предмет позову або змінити його підставу.Тобто не можна змінити предмет позову шляхом додавання інших позовниї вимог, оскільки предмет позову при цьому фактично не змінюється.

Складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст. Своєю заявою про зміну предмету позову позивач фактично подає новий позов зі своїм предметом, підставою, змістом.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч.3ст.274 ЦПК України).

Окрім того, представник позивача посилаючись на ст. 188 ЦПК України вважає, що наслідком зміни предмету позову є залучення співвідповідачів, а ткож об»єднання позовних вимог в одне провадження. Однак, дана норма регулює об»єднання позовів не через заявлення додаткових вимог, а об»єднання позовів, тобто двох цивільних справ (зі своїми унікальними номерами) в одне провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем заявляються поряд із раніше заявленими нові додаткові вимоги(новий предмет, нова підстава, новий зміст), які не можуть вважатись такими, що змінюють раніше заявлений предмет спору, тому заява позивача про зміну предмету позову фактично являється новим позовом, виходячи із чого не може відбутись залучення співвідповідачів та об»єднання позовів в одне провадження.

Керуючись ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви ОСОБА_1 який представляє інтереси ОСОБА_2 про залучення до участі у справі співвідповідачів та заяви про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик», Товариства з обмеженою відповідальністю «Проект К», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Форум-Інвест», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Роман Петрович про визнання недійсним договору іпотеки, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.Ю. Миколаєць