Головуючий у 1 інстанції Шиян В.В.
Доповідач Мальцева Є.Є.
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

19 грудня 2018 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Донецької області у складі:

головуючого судді - Мальцевої Є.Є.

суддів - Биліни Т.І., Принцевської В.П.,

секретар - Тулянкіна М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та невраховану приладом обліку електроенергію, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області, ухвалене 11 жовтня 2018 року у м. Маріуполі Донецької області,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (на даний час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулося до суду із позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку, електричну енергію у сумі 34848,29 грн. В обґрунтування позовних вимог представник підприємства вказував, що 14 листопада 2017 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК» Донецькобленерго» в будинку 77 б по вулиці Лозової в місті Маріуполі, було виявлено самовільне підключення електроустановок поза межами приладу обліку, про що в цей же день було складено Акт про порушення ПКЕЕН № 216174. На підставі Акту було визначено обсяг та вартість спожитої, але не врахованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електроенергією на загальну суму 34849,29 гривень. Сума заборгованості не погашена, тому ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_1 суми заборгованості, нарахованої по Акту № 216174 від 14 листопада 2017 року в розмірі 34 8459,29 гривень, та судового збору в розмірі 1762,0 гривень.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 жовтня 2018 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 задоволені, стягнуто з відповідача заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку, електроенергію в сумі 34849,29 грн. та судовий збір в розмірі 1762 грн.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати, відмовити в позові.

В апеляційні скарзі відповідач зазначає, що позивачем не доведені позовні вимоги - так, в акті про порушення правил користування електроенергією не встановлено неправильне підключення лічильника, що є обов'язковою умовою абз 9 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Отже, немає підстав стверджувати, що було безоблікове споживання енергії внаслідок використання «штучного нуля». Відповідно, немає доказів заподіяння позивачу шкоди відповідачем.

Крім того, акт складений з порушенням абз 2 п.4.1 вказаної Методики, оскільки Акт складений без участі ОСОБА_1, яка є споживачем електроенергії, а у присутності ОСОБА_3, який не має повноважень на такі дії. Відповідач ніколи не порушувала правил користування електроенергією, а складання акту без її участі позбавило її можливості надати пояснення щодо обставин виявленого порушення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення відповідача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_4, які підтримали доводи апеляційної скарги, заперечення представника позивача ОСОБА_5, яка просила залишити рішення суду без змін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення в межах апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що 14 листопада 2017 року під час перевірки контролерами ПАТ «ДТЕК» Донецькобленерго» будинку 77-б по вулиці Лозової в місті Маріуполі було виявлено та встановлено факт порушення Правил користування електроенергією у вигляді самовільного підключення електроустановок до електромережі енергопостачальника, виявити яке представником електропостачальника при проведенні контрольного огляду лічильника не було можливим. Встановлено змонтований додатковий контур заземлення (металевий куток, поєднаний з металевою обшивкою будинку) поєднаний з «нульовим проводом» внутрішньо домової електромережі. Місце самовільного підключення заземлений металевий куток. В акті вказана схема підключення. (а.с.5-6)

Згідно з розрахунком суми збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 216174 від 14 листопада 2017 року ( а.с.7) до розрахунку було взято період з 15 листопада 2014 року по 14 листопада 2017 року сума збитків складає 34849,29 гривень. Зазначена сума була розрахована на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ України № 562 від 4 травня 2006 року.

Відповідач ОСОБА_1 в суді першої інстанції не оспорювала самого факту виявлення порушення правил користування електроенергією і суми відшкодування, але наполягала на тому, що вона особисто не проводила дій щодо самовільного підключення до електромережі, і що такі дії могли провести тимчасові мешканці її будинку без її відому.

Вирішуючи справу, суд враховував, що правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (надалі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 4 травня 2006 року(надалі - Методика).

Відповідно до ПКЕЕН об'єктом споживання визначено житловий будинок, квартира, що належить споживачу на праві власності або користуванні, а самовільним підключенням - споживання електричної енергії без укладання з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлений обов'язок споживача додержуватися вимог нормативно-технічних документів, договору про постачання електроенергії; покладена відповідальність за порушення умов договору з електропостачальником та ПКЕЕН.

Стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлює, що порушення в електроенергетиці тягне за собою передбачену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність, а також зазначає, що перелік правопорушень в статті не є вичерпаним. Законодавством України можуть встановлюватися інші види правопорушень в електроенергетиці, за які передбачена відповідальність.

Пунктом 1 Загальних положень ПКЕЕН передбачений обов'язок виконання ПКЕЕН всіма споживачами та електропостачальниками незалежно від форм власності.

Положенням частини другої статті 27 ЗУ «Про електроенергетику» та пунктів 48, 53 Правил, передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадення електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку.

У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Судом встановлено під час розгляду справи, і не оспорено відповідачем, що ОСОБА_1 знаходиться в фактичних договірних відносинах з ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго", є користувачем електричної енергії, на її ім'я оформлено особовий рахунок по сплаті за електричну енергію НОМЕР_1, що підтверджується квитанціями про сплату за спожиту електричну енергію.

Відповідач погодилася із цим.

Судом допитані свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, які підтвердили факт постійного користування відповідачкою ОСОБА_1 садовим будиночком АДРЕСА_1

Разом з тим, твердження відповідача про те, що певні порушення правил користування електроенергією могли допустити квартиранти, які проживали в садовому будиночку в період з літа 2017 року по листопад 2017 року, нічим не підтверджені.

Відповідно до п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 з подальшими змінами (далі за текстом - Правила користування електроенергією) побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил;

Згідно з п.48 Правил, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил користування електричною енергією ; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Отже, суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що відповідач ОСОБА_1 є користувачем будинку 77 б по вулиці Лозової в місті Маріуполі і споживачем електричної енергії, а тому є належним відповідачем, тому саме вона несе відповідальність допущене порушення споживання електроенергії і збитки, спричинені таким порушенням.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності в акті про порушення правил користування електроенергією від 14.11.2017 року вказівки про неправильне підключення лічильника, що є обов'язковою умовою абз 9 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи колегією суддів. Так, відповідач надала суду акт №546418 від 14.11.2017 року, складений представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про те, що прибор обліку електроенергії споживача ОСОБА_1 підключений за схемою, без порушень, опломбований, відповідає вимогам правил користування електроенергією.

Але такі твердження спростовуються актом перевірки усунень порушень Правил користування електроенергією від 14.11.2017 року, також складений працівниками енергопостачальника, з якого вбачається, що порушення Правил, зафіксовані в акті від 14.11.2017 року №216174 (яким було встановлено самовільне підключення електроустановок поза межами приладу обліку), усунені, а саме - прибор обліку сфазований, опломбований. Тобто, акт №546418 від 14.11.2017 року про відповідність лічильника відповідача технічним нормам був складений вже після складання актів про порушення і про усунення порушень правил користування електроенергією.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що акт про порушення ПКЕЕН № 216174 від 14 листопада 2017 року складено без відповідача, не підписано нею, а підписано сторонньою особо ОСОБА_8, і тому на думку відповідача не доведені вимоги саме до неї, то слід зазначити, що вони були предметом аналізу судом першої інстанції. Суд перевіряв ці обставини, встановив, що ОСОБА_8 є особою, яка користується майном відповідача з її дозволу, не є сторонньою особою, мав доступ в будинок, оскільки до працівників ДТЕК Донецькобленерго вийшов з будинку ОСОБА_1, надав квитанції про оплату електроенергії в цьому будинку. Такі обставини підтверджені від час допиту в суді як самого свідка ОСОБА_8, так і свідків ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, і відповідачем не спростовані. Акт про порушення ПКЕЕН № 216174 від 14 листопада 2017 року підписано трьома представниками постачальника ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», з боку споживача - ОСОБА_8, в акті відображено виявлені порушення, отже, він відповідає положенням порядку складання актів про порушення споживачем ПКЕЕН передбаченому пунктом 53, Правил користування електричною енергією.

Також не є слушними твердження апеляційної скарги про неправильність суми нарахування по акту у зв'язку із нібито неправильним застосуванням судом підпункту г) пункту 3.3. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, оскільки ні на чому не базуються, зводяться до незгоди із висновками суду. Такі доводи апеляції спростовані змістом ухваленого рішення, яке відповідає нормам права, в тому числі щодо розміру збитків, які судом належно перевірені, як з точки зору розрахунку, так із боку правового обґрунтування.

Таким чином, колегія суддів вважає, що судове рішення ухвалене з додержанням вимог матеріального і процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не відносяться до тих підстав, з якими закон пов'язує можливість прийняття рішення відносно скасування чи зміни оскарженого рішення, і висновків суду не спростовують, тому в їх задоволенні належить відмовити на підставі статті 375 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-382 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів до суду касаційної інстанції з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 22 грудня 2018 року.

Судді :

Є.Є.Мальцева

Т.І. Биліна

В.П. Принцевська