Провадження № 2/752/4844/18
РІШЕННЯ

Іменем України

заочне

26.10.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря судового засідання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, -

в с т а н о в и в:

в грудні 2017 року представник позивача ПАТ «Київенерго» звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення боргу за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН. Позивач просить стягнути з відповідача 3772,67 грн. за не обліковану електроенергію за актом порушення № 46689 та витрати пов'язані зі сплатою судового збору. Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що ПАТ «Київенерго» постачає електроенергію за адресою: АДРЕСА_1, споживачем якої є ОСОБА_1 Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357(далі Правила) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця, енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії «щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Пунктом 53 Правил передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представник енергопостачальника та споживачем.

Так, 17.11.2015 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймача до електричної мережі енергопостачальника без укладення відповідного договору, самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку, відсутня пломба електропередавальної організації на клемній кришці. На підставі виявлених порушень, було складено акт про порушення № 46689. У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Комісією було встановлено, що акт № 46689 складено правомірно. Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, та борг споживача склав суму в розмірі 3772,67 грн. Однак, заборгованість за актом порушень ПКЕЕН споживачем не погашена. Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов'язань ПАТ «Київенерго» змушене звернутися до суду за захистом порушених прав.

В ході розгляду справи судом було замінено позивача ПАТ «Київенерго» його правонаступником ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Представник позивача в судове засідання не з»явилась. До суду надійшла письмова заява про розгляд справи без її участі. Просила позов задовольнити в повному обсязі з викладених в позові підстав. Проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з`явилася. Про час і місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином, із заявами чи клопотаннями про неможливість розгляду справи у її відсутність до суду не зверталася.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним позов задовольнити за наступних підстав.

Судом встановлено, що ПАТ «Київенерго» постачало електроенергію за адресою: АДРЕСА_1, споживачем якої є ОСОБА_1

Відповідно до п. 53 Правил користування електричної енергії для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357(далі Правила) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.

Вартість електроенергії визначається як добуток обсягу споживання електроенергії на тариф, що діяв у періоді, за який здійснюється оплата.

У разі відмови споживача від підпису в акті робитися позначка про відмову.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.

Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

Так, 17.11.2015 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлені порушення ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймача до електричної мережі енергопостачальника без укладення відповідного договору, самовільне підключення виконано від центральної магістралі будинку, відсутня пломба електропередавальної організації на клемній кришці. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення № 46689.

У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, року відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення правил користування електричною енергією для населення. Було встановлено, що акт про порушення ПКЕЕН № 46689 складено правомірно.

Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії, яка склала суму в розмірі 3772, 67 грн.

В 2015 році стороною позивача були направлені відповідачу листи виклики на засідання комісії, а також повідомлення щодо виявлених порушень та вимогу про необхідність сплати боргу за використання не облікованої електричної енергії. Однак, станом на 20.12.2017 року заборгованість за актами про порушення ПКЕЕН загальною сумою 3772,67 грн. споживачем не погашена та доказів зворотному з боку відповідача суду надано не було.

Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частиною 2 статті 642 ЦК України передбачено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послугу, виконала роботи, сплатила суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.

Тобто, надання рахунків та їх оплата у встановленому порядку підтверджують правовідносини між споживачем та енергопостачальною організацією.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

У відповідності до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Також, у відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи , а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що самовільне підключення струмоприймача до електричної мережі без наявності договору з метою без облікованого споживання електроенергії, підтверджено належними та допустимими доказами, а працівники ПАТ «Київенерго» діяли в межах своєї компетенції та відповідно до вимог діючого законодавства при виявленні факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією, та доказів зворотному з боку відповідача суду надано не було, суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність позовних вимог, в зв»язку з чим позов підлягає задоволенню.

Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України.

З огляду на викладене, на підставі ст. ст. 509,526,610,625 ЦК України, ст. ст. .81,280-283 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, - задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. В.Ольшанка Курської області Росія, громадянки України, ідентифікаційний код НОМЕР_1, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1), - на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (р/р 8545 в ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», МФО 322669, , адреса: м. Київ, вул. Мельникова, 31), - борг за не обліковану електроенергію за актом порушення № 46689 від 17.11.2015 року, - в сумі 3772 (три тисячі сімсот сімдесят дві) грн. 67 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. В.Ольшанка Курської області Росія, громадянки України, ідентифікаційний код НОМЕР_1, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1), - на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (р/р 8545 в ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», МФО 322669, , адреса: м. Київ, вул. Мельникова, 31), - судові витрати, понесені за сплату судового збору в розмірі 1 600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий Н.П. Чередніченко