Суддя Попова В. О.
Справа № 644/3474/18
Провадження № 2/644/1643/18
16 листопада 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Попової В.О.,
за участю секретаря -Дашкової К.С.,
позивача - ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради, третя особа: Четверта ОСОБА_3 державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом, -
22 травня 2018 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить встановити факт родинних відносин між ним та ОСОБА_4, яка померла 11.05.2016 року в м. Харкові, а саме, що померла є його рідною сестрою та визнати за ним право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_4
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що ОСОБА_4, яка померла 11.05.2016 року, доводилася йому рідною сестрою. 11.05.1989 року вони з сестрою приватизували квартиру АДРЕСА_1 у приватну спільну сумісну власність. Після смерті сестри відкрилась спадщина у вигляді ? частини вищевказаної квартири. Однак при зверненні до нотаріусу Четвертої нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Харківській області для отримання свідоцтва на спадщину йому було відмовлено, оскільки в свідоцтві про народження його сестри ОСОБА_4 у графі імя та по батькові, її імя неможливо прочитати. У звязку з чим, він вимушений звернутись з вказаним позовом до суду.
В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені в позові.
Представник відповідача ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_5, що діє на підставі довіреності, до суду не з'явилась, надавши заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутність.
Представник Четвертої ОСОБА_3 державної нотаріальної контори в судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином, надавши заяву, в якій просив розглядати справу у відсутність їх представника.
Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні показала, що позивач є рідним братом померлої 11.05.2016 року ОСОБА_4, який проживав з останньою в квартирі АДРЕСА_1 протягом багатьох десятирічь, в т.ч. і на момент її смерті. Встановлення факту родинних відносин необхідно для оформленням спадщини.
Допитані в якості свідків в судовому засіданні ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 надали аналогічні пояснення.
Суд, заслухавши пояснення позивача, свідків, дослідивши матеріали справи вважає встановленими такі факти та відповідні нимїм правовідносини.
Відповідно до свідоцтва про народження позивача, ОСОБА_1 народився 26.10.1943 року в м. Барнаул Алтайського краю, його батьком записаний російською мовою «Шафранский Иосиф Моисеевич», матірю - «Шафранская Ента Хаймовна» ( а.с. 8).
З наданого свідоцтва про народження ОСОБА_4 вбачається, що вона народилась 30.01.1933 року в м. Копайгород Вінницької області, і її батьками вказано ОСОБА_11 та ОСОБА_12, ( а.с. 9).
11.05.2016 року ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано 11.05.2016 року ОСОБА_3 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, (а.с. 19), після її смерті відкрилась спадщина у вигляді ? частини квартири № 2 в будинку №14 по проспекту архітектора Альошина в м.Харкові.
Згідно свідоцтва про право власності на житло № 1080 від 11.05.1999 року, видане Органом приватизації житлового фонду ВАТ «ОСОБА_3 тракторний завод», квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_4, (а.с.20).
Як вбачається з відповіді на запит суду № 4447/01-16 від 14.09.2018 року, який надійшов через канцелярію суду 22.09.2018 року, після смерті ОСОБА_4, яка померла 11.05.2016 року, в Четвертій ОСОБА_3 державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 667/2016. З заявою про прийняття спадщини після її смерті звернувся 05.08.2016 року ОСОБА_1. Згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру, ОСОБА_4 заповітів не залишала. Інших заяв про прийняття або про відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходило, свідоцтва про право на спадщину нікому не видавалось (а.с. 61).
Згідно довідки з місця проживання про склад сімї та прописку № 96 від 27.03.2018 року за адресою: м. Харків, пр. Архітектора Альошина (пр. Орджонікідзе)АДРЕСА_3 зареєстровані ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с. 18).
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом року, встановленого ст. 1270 ЦК України він не заявив про відмову від нього. Про відмову від спадщини ніхто не заявляв.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме ? частини квартири 2, що розташована за адресою: м. Харків, пр. Архітектора Альошина (пр. Орджонікідзе), будинок 14.
Постановою державного нотаріусу Четвертої ОСОБА_3 державної нотаріальної контори від 20.12.2017 року ОСОБА_1 відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4, яка померла 11.05.2016 року, оскільки в свідоцтві про народження ОСОБА_4 у графі « імя та по батькові» останньої не має можливості прочитати.
Нотаріусом був наданий запит до Барського районного ВДРАЦС ГТУЮ у Вінницькій області про надання актового запису про народження ОСОБА_13 № 5071/02-14 віл 20.09.2017 року, однак згідно наданої відповіді актовий запис відсутній (а.с. 13).
Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).
Суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).
Як роз'яснено в пункті 1 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розгляд в порядку окремого провадження справи про встановлення факту можливий, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення, встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.
В пункті 7 постанови вказується, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.
За наведених обставин, встановлення факту родинних відносин із померлою ОСОБА_4 необхідне ОСОБА_1 для отримання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки надані нотаріусу документи не підтверджують його родинних відносин зі спадкодавцем.
Крім того, в інший спосіб, аніж у судовому порядку шляхом встановлення факту, що має юридичне значення, позивач позбавлений можливості вирішити зазначене питання та не може отримати спадщину, що залишилася після смерті ОСОБА_4
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Відповідно до частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Як встановлено судовим розглядом, ОСОБА_1Й звернувся з відповідною заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса у строки, передбачені законом. Інших заяв до нотаріусів не надходило. Заповітів спадкодавець не залишила. Свідоцтв про право на спадщину не видавалось.
Враховуючи вищевикладене, оцінюючи, належність, допустимість й достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності та надані в судовому засіданні пояснення, суд вважає встановленим факт того, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилась в м. Копайгород Вінницької області та померла 11.05.2016 року в м. Харкові, доводилася рідною сестрою позивачу. У зв'язку з чим наявні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 щодо визнання права власності в порядку спадкування за законом на ? частину спірної квартири.
На підставі викладеного, ст.ст. 1217,1262,1268,1270 ЦК України та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 259, 293, 315, 263-265, 268 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради, третя особа: Четверта ОСОБА_3 державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом, задовольнити в повному обсязі.
Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що померла 11 травня 2016 року в м. Харкові, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме те, що ОСОБА_4 є рідною сестрою ОСОБА_2 .
Визнати заОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, право власності на ? частину квартири № 2 в будинку №14 по проспекту архітектора Альошина в м.Харкові у порядку спадкування за законом після смерті його рідної сестри ОСОБА_4, яка померла 11 травня 2016 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківської апеляційного суду або через Орджонікідзевіський районний суд м. Харкова. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 20.11.2018 року.

Суддя Попова В.О.