Справа № 206/6302/18
Провадження № 2/206/1600/18
УХВАЛА
22.11.2018 м. Дніпро
Суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштак К.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Самарський районний відділ ДМС України в місті Дніпропетровську про усунення перешкод в користуванні та розпорядження майном та зняття з реєстрації за місцем проживання, -
Позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.
Так, на вимогу п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено повне найменування (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) третьої особи.
Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач має надати суду докази сплати судового збору (у повному обсязі). Так, позивачем було заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: про усунення перешкод в користуванні та розпорядження майном та зняття з реєстрації за місцем проживання.
Відповідно до п. 2.1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору, за подання позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Враховуючи розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2018 становить 1 762 гривень 00 копійок, розмір судового збору за немайнову вимогу складає 704 гривень 80 копійок (1762х0,4=704,8).
Таким чином, сума судового збору має бути сплачена як за дві вимоги немайнового характеру, тобто 1409,6 грн. (704,8х2= 1409,6), отже позивач має надати додатково докази сплати судового збору у розмірі 704.8 грн.
При цьому, позивачу слід звернути увагу, що згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі остаточного рішення суду про позбавлення права власності або права користування житловим приміщенням.
Також, необхідно зазначити, що ч. 1 ст. 53 ЦПК України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обовязки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Отже зазначаючи у позовній заяві в якості третьої особи Самарський районний відділ ДМС України в місті Дніпропетровську позивач має обґрунтувати необхідність залучення такої особи до участі у справі, враховуючи також і той факт, що реєстрація та зняття з реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб здійснюється саме Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.
Окрім того, суддя, також, звертає увагу, що частинами 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя
ПОСТАНОВИВ:
Позовну заяву залишити без руху.
Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:
-зазначити повне найменування (для юридичних осіб) та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) третьої особи;
-надати суду докази сплати судового збору (у повному обсязі).
Роз'яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.
Суддя К.С. Маштак