Справа № 355/1315/18
Провадження № 2/355/712/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2018 року Баришівський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Лисюка О.Д.

за участю секретарів судового засідання Старенької С.М., Ющенко Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасну виплату аліментів,

ВСТАНОВИВ:

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

10 вересня 2018 року ОСОБА_1 (надалі позивач) звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2(надалі відповідач) про стягнення пені за несвоєчасну виплату аліментів. Позовну заяву обґрунтовує тим, що згідно рішення Баришівського районного суду Київської області від 02 березня 2016 рокуз ОСОБА_2на її користь стягнуто аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в твердій грошовій сумі в розмірі 700,00 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 05 лютого 2016 року. Виконавчий лист перебуває на виконанні в ДВС. Оскільки відповідач належним чином не виконує свої батьківські обовязки по утриманню дитини, тому позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь пеню за несвоєчасну сплату аліментів у розмірі 6 566 грн. 00 коп..

Відповідач відзив на позовну заяву не надав.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2у судове засідання не з'явився. Про день, час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся у встановленому законом порядку, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення. Також викликався у судове засідання через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (ч. 11 ст. 128 ЦПК України). Причини неявки, суду не повідомив.

Згідно ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Враховуючи, що від позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, а також відповідач, який належним чином повідомлений не з'явився в судове засідання та причини неявки суд не повідомив, суд вважає за можливе розглянути справу по суті на підставі наявних в ній даних чи доказів (постановити рішення).

ІІІ. Інші процесуальні дії у справі.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені cудом та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що 15 грудня 2012 року позивач та відповідач зареєстрували шлюб. Від спільного подружнього проживання сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у свідоцтві про народження якої батьком записано ОСОБА_2, а матірю записано ОСОБА_1 (а.с. 8). Одруження виявилось не вдалим, а тому рішенням Баришівського районного суду Київської області від 19 лютого 2016 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано.

Згідно рішення Баришівського районного суду Київської області від 02 березня 2016 рокуз ОСОБА_2на користь ОСОБА_1стягнуто аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в твердій грошовій сумі в розмірі 700,00 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 05 лютого 2016 року.

У звязку із несплатою аліментів у відповідача станом на 01 вересня 2018 року виникла заборгованість у розмірі 21579,31 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості, виданого головним державним виконавцем Баришівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Київській області ОСОБА_4 (а.с. 11).

V. Мотивація позиції суду.

Згідно ст. 180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Наведені вище докази підтверджують також, що починаючи з 05 лютого 2016 року по 01 вересня 2018 року відповідач аліменти на утримання доньки не сплачує.

Відповідач відзив на позов не подав.

Згідно розяснень, викладених в п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у звязку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обовязку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Отже, пеня за прострочення зі сплати аліментів нараховується за кожним періодичним платежем окремо з дня порушення платником аліментів свого обовязку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, після чого розмір нарахованої пені за кожним щомісячним платежем підсумовується та визначається загальна сума пені за порушення аліментних зобовязань.

Виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, то за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Саме до цього зводяться правові висновки ВСУ викладені у справі № 6-300цс16.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що заборгованість та прострочення по сплаті аліментів виникли з вини відповідача, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до частини шостої статті 141 ЦПК,якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З 1 січня 2018 року встановлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 1762 грн., відповідно до ст. 7 Закону «Про державний бюджет на 2018 рік».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи ту обставину, що позивач звільнена від сплати судового збору, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача судовий збір на користь держави в розмірі 704 грн. 80 коп. за розгляд справи в суді.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10-13, 18, 141, 258-259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 549 ЦК України, ст.ст. 180-183, 196 СК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», суд

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасну виплату аліментів - задовольнити.

2. Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, селище Баришівка, Київська область, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, селище Баришівка, Київська область, пеню за несвоєчасну сплату аліментів у розмірі 6566 (шість тисяч пятсот шістдесят шість) гривень 00 копійок.

3. Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, селище Баришівка, Київська область, судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок за розгляд справи в суді (реквізити для сплати судового збору: Рахунок отримувача 6001, Отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Код класифікації доходів бюджету 22030106), п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Баришівський районний суд Київської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Баришівського

районного суду ОСОБА_5

Повний текст судового рішення складено

26.11.2018 року