Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 4-с/641/4/2018 Справа № 641/8056/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2018 року Комiнтернiвський районний суд м. Харкова у склaдi:

головуючого cyддi Григор?єва Б.П.

при секретарі Вакуленко Л.І.

розглянувши у вiдкритому судовому засiданні у залі суду в місті Харкові ОСОБА_1 на дії заступника начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ*янському та Слобідському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 по визначенню вартості майна, визнання протиправним звіту про оцінку майна, зупинення передачі житлового будинку, зацікавлена особа: ФОП ОСОБА_3,-

В С Т А Н О В И В :

До Комінтернівського районного суду м. Харкова звернулась зi скаргою ОСОБА_1 в якій просить: визнати незаконними дії заступника начальника Міжрайонного відділу ДВС по Основ*янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 по визначенню вартості майна відповідно до звіту про оцінку майна, що належить ОСОБА_1, а саме житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків вул. Ново-Віринська (Лазо) 17, складеного ФО-П ОСОБА_3, визнати протиправним звіту про оцінку майна ОСОБА_1 складений ФО-П ОСОБА_3 щодо житлового буднику з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків вул. Ново-Віринська (Лазо), 17, зупинити передачу житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків вул. Ново-Віринська (Лазо), 17, що належить ОСОБА_1 на реалізацію на електронних торгах за ціною 2957100,00 грн.

Обґрунтовуючи свої вимоги скаржник посилалась на наступне.

11 квітня 2016 року Комінтернівським районним судом м. Харкова було прийнято рішення по цивільній справі № 641/9200/15-ц, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 заборгованість за договором позики в розмірі 207112,00 грн. 07.10.2016 року рішення набрало законної сили. 03.01.2017 року заступником начальника Комінтернівського ВДВС м. Харкова ГТУЮ ОСОБА_5 винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. В процесі виконання рішення суду для участі у виконавчому провадженні було залучено субєкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 14.11.2017 року на її адресу надійшло повідомлення про результати визначення вартості майна боржника від 07.11.2017 року № 24-29/53222831/ДВ-10. Згідно звіту ринкова вартість майна складає 2957100,00 грн. Ознайомившись зі звітом, заперечує проти результатів оцінки майна, вважає їх заниженими та такими, що не відповідають реальному стану нерухомого майна та обєктивним цінам, що склалися на ринку нерухомості в даний час. Вважає дії державного виконавця по визначенню вартості майна відповідно до звіту про оцінку майна незаконними. Субєктом оціночної діяльності не було проведено особистого огляду житлового будинку, який підлягав оцінці, що є грубим порушенням.

В судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_6 доводи наведені в скарзі підтримав, зазначив, що дії державного виконавця незаконні, оскільки він прийняв звіт, який є необґрунтованим.

Заступник начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ*янському та Слобідському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про день та час розгляду скарги повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Зацікавлена особа ФО-П ОСОБА_3 в судовому засіданні проти скарги заперечував, зазначив, що звіт про оцінку майна ним був зроблений відповідно до вимог діючого законодавства, крім того ним було замовлено рецензування звіту, яке підтвердило його відповідність нормам діючого законодавства. Посилання скаржника, що ним не було оглянуто обєкт оцінювання не ґрунтуються на законі, оскільки відповідно до п. 53 Національного стандарту № 1 огляд обєкта оцінки не є обовязковим при виконанні звіту.

ОСОБА_4 про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, в судове засідання не зявився, причин неявки суду не повідомив.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Постановою заступника начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ*янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_2 від 26.10.2017 року призначено субєкта оціночної діяльності субєктам господарювання ФО-П ОСОБА_3 у виконавчому провадженні з примусового виконання виконавчого листа № 641/9200/15-ц виданого 03.11.2016 року Комінтернівським районним судом м. Харкова про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 2071122,00 грн.

Заступником начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ*янському та Слобідському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_2 листом № 24-29/53222831/ДВ-10 від 07.11.2017 року на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було направлено повідомлення про результати визначення вартості майна боржника.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року, N 2658-III оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Частиною 6 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов'язковими до виконання суб'єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Згідно частин 1, 2 статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності -суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року, № 1440 є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт № 2 "Оцінка нерухомого майна", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року, № 1442, є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Згідно пункту 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» у справах за скаргами стягувача чи боржника на дії державного виконавця, пов'язані з арештом і вилученням майна та визначенням вартості й оцінки цього майна, суд перевіряє відповідність цих дій положенням статей 57, 58 Закону про виконавче провадження. При цьому судам необхідно враховувати, що визначення вартості майна боржника проводиться самим державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості, крім випадків, коли застосовуються оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден. При складності визначення вартості майна (окремих предметів) чи наявності у боржника або стягувача заперечень проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, до участі у виконавчому провадженні і проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден залучається суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-III "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

При цьому суди мають враховувати, що суб'єкт оціночної діяльності є учасником виконавчого провадження, а не посадовою особою державної виконавчої служби і його звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, а не актом державного органу. Тому вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства.

Такі вимоги сторони виконавчого провадження розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому ЦПК України, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним суб'єкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб'єктом оціночної діяльності.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Боржник не наділений правом самостійно визначати вартість арештованого майна.

Розглядаючи скаргу на дії державного виконавця щодо оцінки арештованого майна суд повинен дати юридичну оцінку діям виконавця, оцінювача на предмет дотримання ними законодавства , яке регулює порядок оцінки вказаного майна.

Відповідно до статей 5, 12, 13 цього Закону суб'єктами оціночної діяльності є: суб'єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб'єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб'єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Тобто, звіт про оцінку майна (висновок оцінювача) по своїй суті є лише результатом практичної діяльності фахівця - оцінювача з визначених питань.

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю оцінки майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах, зазначених у статті 5 цього Закону.

До суду не надано доказів, що заявник зверталась з заявою щодо рецензування звіту про оцінку майна, однак з такою заявою звертався сам субєкт оціночної діяльності ФО-П ОСОБА_3 та відповідно до наданої суду рецензії від 04.12.2017 року зробленої рецензентом ОСОБА_7 (сертифікат № 2050 від 18.11.2000 року виданий ФДМУ, ХЦНТЕІ, УТО. Свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів № 3456 від 05.07.2005 року). Рецензентом зроблено висновки, що виконавцем проведена незалежна оцінка обєкта у відповідності до правових вимог провадження професійної оціночної діяльності. Оцінка проводилася із застосуванням бази, що відповідає ринковій вартості. Використана виконавцями звіту в процесі оцінки інформація- достатньо повна і розкрита в звіті з посиланням на конкретні джерела та є достатньою для проведення оцінки майна. Наведена в додатках до звіту документація дозволяє рецензенту зробити обєктивний висновок. Звіт про оцінку у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки нерухомого майна, має незначні недоліки, що вплинули на остаточний результат оцінки. Звіт може бути використаний для цілей, встановлених завданням на оцінку.

Відповідно до п. 50 Стандарту №1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється: ознайомлення з об'єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої проводиться оцінка; визначення бази оцінки; подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведення оцінки.

Згідно з п. 54 Стандарту №1 зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства.

Відповідно до п. п. 62, 63, 67 Стандарту №1 рецензування звіту про оцінку майна здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та осіб, які заінтересовані у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (далі - рецензенти).

Рецензування полягає у неупередженому об'єктивному розгляді оцінки майна особою, яка не має особистої матеріальної або іншої заінтересованості в результатах такої оцінки, відповідно до напряму та спеціалізації її кваліфікаційного свідоцтва.

Рецензія повинна містити висновок про відповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість його використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна. Звіт класифікується за такими ознаками: звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна; звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки; звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків; звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

Скаржник обґрунтовує скаргу протиправністю дій Заступника начальника Міжрайонного ВДВС по Основ*янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 щодо визначення вартості майна відповідно до звіту про оцінку майна, яка за її думкою є необєктивною, та значно заниженою, проте зазначені доводи не можуть прийматись до уваги, оскільки оцінка майна є процесуальною дією державного виконавця, висновок про оцінку майна, здійснену в межах виконавчого провадження, може бути оскаржений лише як дія державного виконавця по оцінці майна. Крім того, скаржником не було оскаржено дій державного виконавця щодо проведення оцінки майна боржника.

Згідно із п. 2 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440, необ'єктивна оцінка - оцінка, яка ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних оцінювачем для надання необ'єктивного висновку про вартість об'єкта оцінки; неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування.

Статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження» регламентовано порядок оскарження результатів визначення вартості чи оцінки майна, проведеного субєктом оціночної діяльності, а також результатів рецензування звіту про оцінку майна. Такі результати можуть бути оскаржені до суду у встановлений законом строк.

У разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна та результатами рецензування звіту про оцінку майна сторона виконавчого провадження може оскаржити такі результати в порядку і в строки, встановлені законом, незважаючи на те, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем.

Доказів протиправності дій державного виконавця щодо проведення у рамках виконавчого провадження оцінки нерухомого майна скаржником не надано.

Отже, державний виконавець під час виконання виконавчого документа у виконавчому провадженні діяв в межах повноважень, встановлених законом України «Про виконавче провадження», та з урахуванням вимог, встановлених ЦПК України.

Належних та допустимих доказів того, що звіт про проведення оцінки нерухомого майна є неякісним або необ'єктивним, матеріали справи не містять та скаржником не надані, а тому у задоволенні даної скарги суд вважає за необхідне відмовити з наведених вище підстав.

На пiдставi викладеного, керуючись ст. ст. 447-451 ЦПК Укрaїни, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії заступника начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ*янському та Слобідському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 по визначенню вартості майна, визнання протиправним звіту про оцінку майна, зупинення передачі житлового будинку, зацікавлена особа: ФОП ОСОБА_3 відмовити в повному обсязі.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення, або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Відповідно до ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосереднього до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлений 17.01.2018 року.

Суддя -ОСОБА_8