Справа № 404/8126/17
Номер провадження 2/404/1322/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

23 жовтня 2018 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В.

за участі секретаря- Вітохіної Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини .

Обґрунтовуючи позов зазначала, що ОСОБА_2 є її родичкою, яка проживала до дня смерті у належній їй квартирі одна. 28.10.2003 року ОСОБА_2 склала заповіт на її ім»я, а 21.01.2013 року померла. Спадкоємців окрім неї не має. Влітку 2013 року на неї напали грабіжники, відібрали документи та паспорт, також були нанесені середньої тяжкості тілесні ушкодження, що потребувало протягом тривалого часу лікування та кошти. Тому, не мала змоги своєчасно звернутися до нотаріуса, вважала, що вона і так прийняла спадщину. При зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 їй було відмовлено по причині пропуску строку та роз»яснено, що вона повинна звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 грудня 2017 року відкрито загальне позовне провадження у справі, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до Розпорядження керівника апарату Кіровського районного суду м. Кіровограда №159 від 19 квітня 2018 року Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи, у зв»язку з тривалим перебуванням судді Мохонько В.В. на лікарняному, з можливих підстав щодо настання обставин, які унеможливлюють участь судді у розгляді судової справи, що може мати наслідком порушення строку розгляду справи встановленого ЦПК України та відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду- призначено повторний автоматичний розподіл цивільної справи №404/8126/17, номер провадження 2/404/1322/18 за позовом ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Кіровоградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Бершадську О.В. для розгляду справи про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

23.04.2018 року справу прийнято до провадження головуючого та призначено підготовче судове засідання, яке 30.05.2018 року було закрито та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні позивачка позов підтримала, просила задовольнити. Додатково зазначила, що вона була юридично необізнана у таких питаннях. Надалі, подала заяву про розгляд справу її відсутності.

Відповідач позов не визнав, подав відзив ( а.с. 18-20), зазначивши, що позовна заява не містить правових підстав для задоволення її вимог. У подальші судові засідання представники відповідача подавали заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши пояснення позивача, ознайомившись із відзивом відповідача , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

28 жовтня 2003 року, ОСОБА_2 склала заповіт, яким належну їй на праві власності квартири під номером 107, що знаходиться в місті Кіровограді, по вулиці 50 років Жовтня , в будинку під номером 22 заповідає ОСОБА_1 (а.с. 5-6, 7).

21 січня 2013 року ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ОЛ №163465 , виданим Міським відділом по державній реєстрації смертей реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції 22 січня 2013 року (а.с. 9).

Позивач звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадкового майна за заповітом, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 Інші спадкоємці - відсутні , проте нотаріусом їй роз»яснено , що заява не може бути її прийнята, так як нею пропущено шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с .10).

Спір виник з приводу надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини ( ч.1 ст. 1270 ЦК України) встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини, згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини ОСОБА_2 є день її смерті 21 січня 2013 року.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивачка не проживала постійно із спадкодавцем, тому повинна була прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 21.07.2013 року.

В абзаці 6 пункту 24 постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами для застосування положень ст. 1272 ЦК України є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України, тощо.

Позивачка зазначала, що строк подання заяви про прийняття спадщини нею пропущено, в зв»язку із здійсненим на неї нападом та викраденням документів і паспорта, нанесення їй тілесних ушкоджень та подальшим лікуванням , її необізнаністю .

Частина 1 ст. 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов'язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб'єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55).

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Спадкове право тісно пов'язане з усіма іншими видами майнових прав. З одного боку після смерті певної особи найчастіше залишається майно, яке знаходиться на праві власності та інших речових правах. Вони є об'єктом переходу за спадщиною після смерті їх власника. З іншого боку, спадкування - один зі способів набуття майнових прав, що зближує його з зобов'язальним правом. Тому спадкове право і займає проміжне місце між речовим та зобов'язальним правом.

У разі спадкування за заповітом воля спадкодавця виражається у заповіті, який за своєю правовою природою є одностороннім правочином і тому регулюється не тільки нормами спадкового права, але також підпорядковується загальним правилам про вчинення правочинів та про їх недійсність. Якщо стосовно майна укладений заповіт, то пріоритет надається саме цьому виду спадкування. Якщо заповіту немає або його визнано недійсним, або якщо усі спадкоємці відмовилися від спадщини чи померли до її відкриття, то настає спадкування за законом.

Крім спадкування за заповітом і за законом, які названі у ст.1217 ЦК України 2004 року, інші норми ЦК України передбачають також спадкування на підставі рішення суду, який застосовується у випадку так званої «відумерлої спадщини», тобто існування спадщини, яка не була успадкована протягом установленого законом строку жодною особою.

З аналізу наведених норм убачається, що пріоритет інституту спадкоємництва надається спадкоємцям (за заповітом, чи за законом у порядку черговості), і лише після цього за рішенням суду у порядкуст.1277 ЦК України.

При цьому ,ст.1277 ЦК передбачає строк, протягом якого орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Така заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Лише після визнання судом спадщини відумерлою спадщина переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ч.3ст.1277 ЦК).

Не містять матеріали справи і рішення суду про визнання спадщини після померлої ОСОБА_2 відумерлою, оскільки відповідач з такою заявою до суду не звертався.

З огляду на викладене суд вважає, що поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми ч.2 ст.1272 ЦК України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку).

Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивачка не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку щодо задоволення її вимог.

З набранням чинності 15 грудня 2017 року змін до Цивільного процесуального Кодексу України було оновлено перелік основних засад (принципів) цивільного судочинства, в якому особливе місце посів основоположний принцип верховенства права. Принцип верховенства права неодноразово був розтлумачений Європейським судом з прав людини в контексті Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, які є джерелом права (стаття 3 ЦПК України).

Тому , при вирішенні справи не варто дотримуватися виключно рамок формальної законності як суворої відповідності букві закону, а слід тлумачити закон та вирішувати конкретну справу з точки зору сумісних вимог верховенства права, таких як правова визначеність, пропорційність, пріоритетність прав людини, тощо.

Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому, ст.64 Конституції України передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року.

Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним стороною позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12,13,81,141, 263- 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, померлої 21 січня 2013 року.

Судові витрати вважати по фактично понесеним стороною позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції від 3 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Кіровський районний суд м. Кіровограда).

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2 к. 3 кв. 5, м. Кропивницький; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1

відповідач: Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, місцезнаходження: вул. Велика Перспективна, 41,

Повне судове рішення складено 29.10.2018 року

Суддя Кіровського О. В. Бершадська

районного суду

м.Кіровограда