Справа № 700/740/17
Номер провадження 2/700/52/18
У Х В А Л А

30 жовтня 2018 року Лисянський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді: Яценко Г.М.,

за участю секретаря судового засідання: Сіденко Н.П.,

представника позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: Душкової С.І.,

у судовому засіданні розглянувши матеріали цивільної справи №700/740/17 провадження №2/700/52/18 за позовом ОСОБА_3 до СПП «Біле Озеро», третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання недійсної додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки,

установив:

30.10.2018 року представник відповідача через канцелярію Лисянського районного суду Черкаської області подав заяву про відвід судді Лисянського районного суду Черкаської області Яценко Г.М.

Представник відповідача посилається на те, що у провадженні Лисянського районного суду Черкаської області знаходиться на розгляді цивільна справа №700/740/17 за позовом ОСОБА_3 до СПП «Біле Озеро», третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання недійсної додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки, ведення даної справи суддею Лисянського районного суду Черкаської області Яценко Г.М. викликають сумніви у її об'єктивності та неупередженості з огляду на наступне.

30.10.2018 року представнику СПП «Біле Озеро» під час судового засідання стало відомо, що у даній справі проведено судово-почеркознавчу експертизу.

Судом було оголошено перерву на одну годину, для того щоб представник СПП «Біле озеро» та представник позивача мали змогу ознайомитися із висновком експерта.

30.10.2018 року представником СПП «Біле Озеро» було знято фотокопії висновку судово-почеркознавчої експертизи.

Після чого представником відповідача було заявлено клопотання про відкладення засідання у даній справі на інший день, але не раніше 08.11.2018 року з метою надання відповідачу часу для ознайомлення із висновком експерта.

Клопотання представника було частково задоволено, розгляд справи відкладено на 30.10.2018 року на 16 годину 00 хвилин.

Однак, суддя Яценко Г.М. у період між судовими засіданнями, розмовляючи з представником відповідача, вказала на необхідність розгляду справи саме сьогодні. У зв»язку із тим, що їй необхідні якісні показники.

Таким чином, суддя Яценко Г.М. намагалися вплинути на відповідача з тією метою, щоб останній відмовився від реалізації свого права на ознайомлення та вивчення висновку експерта.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримала заявлений відвід.

Представник позивача заперечувала стосовно задоволеного відводу та вважає його необґрунтованим та таким, що спрямований на затягування судового процесу.

Представник третьої особи у судове засідання не з»явився про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Згідно ч.8 ст.40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Онайомившись із заявою про відвід, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлено відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П'єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об'єктивному розгляді справи.

Крім того, слід зауважити, що відповідно до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, справи про цивільні права та обов'язки осіб, мають бути розглянуті у суді впродовж розумного строку. Ця вимога спрямована на швидкий захист судом порушених прав особи, оскільки будь-яке зволікання може негативно відобразитися на правах, які підлягають захисту. А відсутність своєчасного судового захисту може призводити до ситуацій, коли наступні дії суду вже не матимуть значення для особи та її прав.

Для визначення того, чи була розумною тривалість розгляду справи у суді, перш за все, Європейський Суд встановлює початок цього строку та його закінчення. Перебіг строку у справах про цивільні права та обов'язки відраховується з моменту відкриття провадження у справі, а в окремих випадках - і з моменту виникнення права на подання позову до суду.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 09.10.2017 року було відкрито провадження у даній справі. У справі декілька разів заявлялися клопотання про відкладення розгляду справи, як позивачем, та і відповідачем, крім того провадження у справі було зупинено, у зв'язку з направленням матеріалів даної справи на судово-почеркознавчу експертизу. З огляду на викладене, слід зауважити, що провадження у справі триває більше року.

Крім того, представником відповідача не обґрунтовано клопотання про відкладення розгляду справи саме на два тижні, оскільки сам висновок експерта не містить великої кількості інформації.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

З огляду на те, що відповідно до ст.36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, а тому слід відмовити у заявленому відводі. Заяву передати до канцелярії Лисянського районного суду Черкаської області для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Яценко Г.М.

Відповідно до ч.2 ст.40 ЦПК України, суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви представника відповідача про відвід судді у цивільній справі №700/740/17 за позовом ОСОБА_3 до СПП «Біле Озеро», третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання недійсної додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки - відмовити, за необґрунтованістю заявленого відводу.

Зупинити провадження у справі №700/740/18 за позовом ОСОБА_3 до СПП «Біле Озеро», третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання недійсної додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки - до розгляду заявипро відвід судді Яценко Г.М.

Заяву передати до канцелярії Лисянського районного суду Черкаської області для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Яценко Г.М.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Яценко