КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц /824/2590/2018
У Х В А Л А

18 жовтня 2018 року Київський апеляційний суд у складі судді Кулішенка Ю.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18 серпня 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «АКТАБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 18 серпня 2018 року позов ПАТ «АКТАБАНК» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «АКТАБАНК» заборгованість за договором від 06 вересня 2013 року у розмірі 94588 грн. 00 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погодившись із вказаним рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу із пропуском строків на апеляційне оскарження, які просив поновити посилаючись на те, що про наявність ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 18 серпня 2015 року про залишення без задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення дізнався лише 21 вересня 2018 року після ознайомлення представника ОСОБА_2 з матеріалами справи. Зазначає, що жодних процесуальних документів, викликів чи повісток ні відповідачу ні його представнику судом першої інстанції не направлялось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про безпідставність посилань наведених апелянтом на поважність причин пропущення строку на апеляційне оскарження.

Згідно із вимогами ст. 294 ЦПК України ( в редакції, що діяла до набрання чинності Законом України № 2147-VIIІ) апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Частиною 4 ст. 231 ЦПК України ( в редакції, що діяла до набрання чинності Законом України № 2147-VIIІ) встановлено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов'язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Із матеріалів справи вбачається, відповідач був належним чином повідомлений про те, що розгляд його заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18 серпня 2018 року відбудеться 22 лютого 2016 року.

Разом з тим, в період із 22 лютого 2016 року до 19 вересня 2018 року ОСОБА_1 не продемонстрував належної сумлінності у захисті своїх власних інтересів, був обізнаний про розгляд судом справи щодо нього, проте не цікавився її подальшим розглядом, не отримувавнаправлену судом кореспонденцію, що свідчить про невиконання відповідачем своїх процесуальних обов'язків.

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Враховуючи викладене та обставини на які посилається скаржник, як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані в клопотанні причини пропуску строку є неповажними.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Разом з тим при подачі апеляційної скарги, апелянтом не сплачено судовий збір.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, судовий збір справляється у розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Судовий збір за подачу вказаної апеляційної скарги становить 1827 грн.

Згідно реквізиту рахунків на 2018 рік для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач: УК у Солом'янському районі; код за ; банк отримувача: казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998; Р/Р № 0024.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 названого Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України,

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357, 358 ЦПК України, суддя ,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18 серпня 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «АКТАБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху та надати строк протягом 10 ( десяти) днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Ю.М.Кулішенко