справа № 198/357/18
провадження № 2/0198/195/18
У Х В А Л А

18 вересня 2018 року Юрївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Гайдар І.О., за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Юрївка Юрївського району Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Сторони в підготовче судове засідання не зявились, про час, день та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 45-48), заяв з повідомленням причин неявки в судове засідання або про слухання справи за їх відсутності не надавали.

Позивач в підготовчі судові засідання, призначені на 10 серпня 2018 року та 28 серпня 2018 року не зявився, заяв про слухання справи за його відсутності або про поважність причин неявки в судові засідання не надавав.

При цьому судову повістку про виклик до суду на 10 серпня 2018 року позивач отримав під розписку одразу після закриття судового засідання, що відбувалось 27.07.2018 р. (а.с. 33). В наступні судові засідання на 28 серпня 2018 року та 18 вересня 2018 року суд викликав позивача шляхом направлення йому судових повісток засобами поштового звязку на поштову адресу, зазначену самим ОСОБА_2 в позовній заяві.

Судову повістку про виклик до суду на 28 серпня 2018 року позивач отримав 23.08.2018 р. (а.с. 49), а судова повістка про виклик до суду на 18 вересня 2018 року не отримана адресатом. В той же час, за інформацією підприємства поштового звязку причиною невручення стало те, що позивач за зазначеною адресою не проживає (а.с. 45-46).

За правилами ч. 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Необхідно зазначити, що в матеріалах справи відсутні заяви позивача про зміну місця проживання або місцезнаходження. Під час судових засідань ОСОБА_2 також не повідомляв про такі обставини.

Отже, зважаючи на зазначене вище, судом було дотримано всіх необхідних вимог щодо повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи. До того ж, ОСОБА_2 достеменно знав про те, що його справа розглядається судом, оскільки брав участь в попередніх судових засіданнях, але впродовж майже двох місяців не зявлявся до суду без повідомлення причин неявки.

Сам лише факт неотримання учасником справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав судові повістки за належною адресою та яка повернулась в суд в звязку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважними причинами неявки до суду, оскільки зумовлений не обєктивними причинами, а субєктивною поведінкою позивача через невиконання обовязку повідомити суд про зміну адреси місця проживання або перебування.

При цьому ОСОБА_2 судом під розписку вручена памятка про процесуальні права та обовязки з зазначенням обовязку повідомляти про зміну місця проживання (перебування, знаходження) під час провадження справи, а також про причини неявки у судове засідання (а.с. 28).

Таким чином, про судові засідання, призначені на 10 серпня 2018 року, 28 серпня 2018 року та 18 вересня 2018 року позивач повідомлений належним чином. Проте, доказів поважності причин неприбуття у судове засідання не надав, як і завчасного повідомлення про їх наявність, у зв'язку з чим суд доходить висновку, що має місце повторна неявка позивача у судове засідання без поважних причин.

При цьому, враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність обставин, які підлягають встановленню (в судовому засіданні 27.07.2018 р. позивач просив надати час для підготовки заяви про виклик свідків), суд вважає, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі «Гінчо проти Португалії» Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Разом з тим, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії» наголосив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене та матеріали справи, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 128, 223, 257 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення або підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Юрївський районний суд Дніпропетровської області протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 18 вересня 2018 року.

Суддя І. О. Гайдар