Справа № 128/1036/18
30 жовтня 2018 року місто Вінниця
Вінницький районний суд Вінницької області в складі:
судді Ганкіної І.А.,
за участю секретаря Жигарової Д.О.,
без участі сторін по справі,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені від суми заборгованості по аліментах, -
За вказаних обставин, позивач, посилаючись на ст. 196 СК України, та після зменшення позовних вимог, просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на свою користь пеню за несплату аліментів в розмірі 6285,96 грн. та судові витрати по справі.
В судове засідання сторони по справі не з'явились.
Представник позивача ОСОБА_1 згідно ордера ОСОБА_4 попередньо подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання не з'явився жодного разу без поважних причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся судом завчасно та належним чином, в тому числі й шляхом опублікування оголошення про виклик до суду на сайті судової влади, що підтверджується матеріалами справи. Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі на адресу суду не надходило. Відзив на позовну заяву в запропонований судом строк відповідачем не подано.
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
За згодою представника позивача, на підставі ухвали суду про заочний розгляд справи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Врахувавши думку представника позивача, викладену у наданій суду письмовій заяві, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 та відповідач по справі ОСОБА_2 з 01 грудня 2006 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 10 лютого 2014 року по справі № 128/6273/13-ц було розірвано, що підтверджується ксерокопією вказаного рішення (а.с. 11).
В шлюбі в сторін по справі ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась дочка ОСОБА_3, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про її народження (а.с. 10).
Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 20 січня 2014 року по справі № 128/6272/13-ц з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, уродженця м. Вінниці, жителя АДРЕСА_1, стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/4 частки зі всіх видів його доходів щомісяця, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для відповідного віку дитини до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 12 грудня 2013 року, що підтверджується ксерокопією вказаного рішення (а.с. 12).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, наданого державним виконавцем Вінницького районного відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області Шардаковою А.О., № 226/11 від 16.03.2018 року вбачається, що заборгованість ОСОБА_2 за виконавчим листом № 128/6272/13-ц від 23 травня 2016 року, виданим Вінницьким районним судом Вінницької області, станом на 01 липня 2017 року становить 34 255,75 грн. (а.с. 17).

Так, згідно ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою; розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Статтею 180 СК України визначено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно абз. 1 ч. 1 до ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Відповідно до ст.3 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року (яка була ратифікована Постановою Верховної Ради України №789-XII від 27 лютого 1991 року і набула чинності для України 27 вересня 1991 року), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

У відповідності до ст.8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх заміняють, несуть відповідальність за створення необхідних для всебічного розвитку дитини відповідно до законів України.

Таким чином, аналізуючи вищезазначені обставини та факти, враховуючи принципи об'єктивності та справедливості, суд вважає позов зі зменшеними позовними вимогами обґрунтованим, законним та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає до стягнення на користь держави судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Витрати на правничу допомогу до стягнення не підлягають, оскільки позивачем не вказано суму цих витрат та не надано суду документального підтвердження їх понесення саме в певній сумі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 180, 196 СК України, ст.ст. 4, 12, 18, 19, 76-82, 89, 95, 133, 141, 211, 223, 245, 247, 259, 263-265, 267, 268, 354 розділу XIII Прикінцевих положень ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, уродженця м. Вінниці, жителя АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1 пеню за несплату аліментів в розмірі 6 285 (шість тисяч двісті вісімдесят п'ять) грн. 96 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь держави судовий збір в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СУДДЯ І.А.Ганкіна