Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/6240/18
Провадження № 2/644/2196/18
05 листопада 2018 року
Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Глібко О.В., при секретарі - Шпиця Л.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації,
Позивач звернувся до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що він володіє правом приватної власності на житловий будинок, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Івана Сусаніна, б. 37. Згідно довідки про склад сімї виданої «Центром надання адміністративних послуг Індустріального району м. Харкова» від 03.07.2018 року в будинку № 37 по вул. Івана Сусаніна зареєстровані: він- Кошель ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, дружина- ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, син- Кошель ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, син- Кошель ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_2 у будинку не проживає близько трьох років, комунальні платежі не сплачує, кореспонденцію за вказаною адресою не отримує. Його особистих речей в будинку немає, і взагалі будинком він не цікавиться.
Позивач, як власник, вимушений сплачувати за відповідача надмірно нараховані комунальні платежі, будь-яких перешкод в користуванні житлом ні він, ні інші члени сімї відповідачу не чинили, у звязку із чим хоче усунути порушення його права власності та визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, зняти з реєстрації з житлового будинку.
В судове засідання, позивач не з'явився. Надав суду заяву з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, а також зазначив, що позов підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з'явився. Надав суду заяву з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у звязку із неявкою у судове засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити частково, виходячи із наступних підстав.
Конституція України та Цивільний кодекс України визначають, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ст. 41 Конституції України, ст. 321 Кодексу).
Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. ст. 316, 319 ЦК України).
Зміст права власності визначає право власника на володіння, користування та розпоряджання своїм майном на власний розсуд (ст. 317 ЦК).
Суб'єктами права власності є Український народ, фізичні особи та юридичні особи (ст.ст. 2, 318 ЦК України).
Положення статей 383, 391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жилого приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сімї.
Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до статті 64 ЖК України, члени сімї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обовязки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сімї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобовязаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сімї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сімї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сімї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обовязки, як наймач і члени його сімї.
Судом встановлено, що позивач по справі є власником будинку № 37, який розташований по вул. Івана Сусаніна ( вул. Клочкова) в м. Харкові, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, виданого на підставі рішення виконкому Пономаренківської сільської ради № 28 від 13.04.2004 року. Загальна площа будинку- 297,70 кв. м.; житлова- 101,20 кв. м. ( а.с. 7)
В спірному житловому будинку окрім позивача зареєстровані: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 дружина позивача, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5 син позивача, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6 син позивача та відповідач по справі. Дана обставина підтверджується довідкою про склад сімї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, які мешкають у приватному домоволодінні від 03.07.2018 року К-7-597/0/154-18.08-31-1630/0/157-18. ( а.с. 8)
Як зазначив у позовній заяві позивач, відповідач у спірному будинку не проживає близько трьох років, комунальні платежі не сплачує, кореспонденцію за вказаною адресою не отримує. Його особистих речей в будинку немає, і взагалі будинком він не цікавиться. Будь-яких перешкод в користуванні житлом ні він, ні інші члени сімї відповідачу не чинили.
Зазначені обставини знайшли своє підтвердження в письмових поясненнях свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9, які вказали, що вони є сусідами позивача з часу його заселення в побудований будинок. Між ними існують добрі, добросусідські відносини. Вони досить часто бувають в будинку, що належить родині позивача. Син позивача ОСОБА_2 вже більше ніж рік не проживає в ІНФОРМАЦІЯ_7, в будинку відсутні його особисті речі, будь-яких витрат на утримання будинку він не несе. ( а.с. 16-17)
З наданих позивачем дублікатів квитанцій видно, що оплату комунальних платежів за адресою м. Харків, вул. Івана Сусаніна, б. 37 здійснює позивач ОСОБА_1 ( а.с. 18-39)
Таким чином, судом достовірно встановлено, та не заперечується відповідачем ОСОБА_2, який в своїй заяві зазначив, що проти позовних вимог не заперечує, що відповідач ОСОБА_2 не проживає в спірній квартирі більше ніж один рік і має бути визнаний таким, що втратив право користування будинком № 37 по вулиці Івана Сусаніна в місті Харкові.
Що стосується іншої частини позовних вимог щодо зобовязання зняти відповідача з реєстраційного обліку за адресою: м. Харків, вул. Івана Сусаніна, б. 37, то суд відмовляє в задоволенні позову в цій частині, оскільки відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщення.
На підставі ст.ст. 4, 5, 10, 11, 200, 247, 263, 264, 265, 280 ЦПК України, ст.ст. 316-319, 383, 391, 405 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_8, НОМЕР_1, виданий Київським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 25.11.1997 року, ІПН НОМЕР_2, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_9, б. 37 до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_10, НОМЕР_3, виданий Роганським селищним відділенням міліції ГУМВС України в Харківській області 23.11.2007 року, ІПН НОМЕР_4, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_9, б. 37 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_10, НОМЕР_3, виданий Роганським селищним відділенням міліції ГУМВС України в Харківській області 23.11.2007 року, ІПН НОМЕР_4, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_9, б. 37 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: м. Харків, вул. Івана Сусаніна, будинок 37.
В іншій частині позовних вимог- відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 05.11.2018 року.
Суддя: О. В. Глібко