Справа № 596/1561/18
У Х В А Л А

"19" вересня 2018 р. Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Цвинтарна Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Гусятинського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Гусятинського районного суду Тернопільської області із вказаним позовом до відповідача ОСОБА_3 сільської ради Гусятинського району Тернопільської області та просять визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла 24 липня 2011 року. Вони є єдиним спадкоємцем майна покійної за заповітом, однак у встановлений законом шестимісячний строк не звернулися із відповідними заявами до нотаріальної контори про прийняття спадщини, тому, що фактично вступили в управління спадковим майном, та не знали про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 чт.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами ЦПК України позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам зазначеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.23 постанови Пленуму ВСУ від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику по справам про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Вивчивши позовну заяву і додані до неї документи, суд приходить до висновку, що її слід залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Так, позивачами не зазначено доказів поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори у встановлений законодавством 6-ти місячний строк із заявою про прийняття спадщини та доказів на підтвердження звернення із заявою про прийняття спадщини і відмову нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Крім того, позивачем ОСОБА_1 не сплачений судовий збір (ставка судового збору за позов немайнового характеру, поданого фізичною особою складає - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, згідно Закону України "Про судовий збір", - 704,80 грн.).

Позивач ОСОБА_1 у позовній заяві просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на матеріальний стан, а саме зазначає, що розмір судового збору, який необхідно сплатити за подання позову, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік, при цьому надала копію сторінок трудової книжки.

Згідно ч.29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, враховуючи майновий стан сторони за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Проте, позивачем ОСОБА_1 не надано суду документів, щодо її майнового стану, тому її клопотання про звільнення від сплати судового збору (без зазначених документів) на момент подання позовної заяви задоволенню не підлягає.

Отже, зазначені недоліки перешкоджають проведенню належної підготовки справи до розгляду.

У разі виправлення недоліків, позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та керуючись ст. ст. 175, 185, 259-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Гусятинського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху, надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис

З оригіналом вірно

Суддя Гусятинського районного суду Т.М. Цвинтарна