1Справа № 317/992/18 2/335/1529/2018
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
18 жовтня 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Соболєвої І.П. за участю секретаря Хома Д.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Запорізького районного суду м. Запоріжжя із позовом до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини з підстав поважності пропуску такого строку. Ухвалою судді Запорізького районного суду Запорізької області від 10.04.2018 дану цивільну справу передано на розгляд Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.
У позові ОСОБА_1 зазначає наступне. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Запорізьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану ГУЮ у Запорізькій області 11.06.2009. Після смерті матері позивача відкрилась спадщина за заповітом, яка складається із квартири АДРЕСА_1 , земельної ділянки, на якій знаходиться зазначений житловий будинок за цією ж адресою та земельної ділянки на території Долинської сільської ради Запорізького району Запорізької області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. ОСОБА_1 у встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк звернувся до Другої Запорізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після матері ОСОБА_2
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького МУЮ 02.03.2016.
Позивач вказує, що за спливом шести місяців від дня прийняття спадщини після матері ОСОБА_2 він не зміг отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на все майно, яке вона йому заповіла. Державний нотаріус роз`яснила позивачу, що квартира АДРЕСА_2 була придбана його батьками у шлюбі, а тому є спільною сумісною власністю подружжя, крім цього, на час відкриття спадщини батько позивача, як непрацездатний вдівець, мав право на обов`язкову частку у всьому іншому спадковому майні, відповідно до ст. 1241 ЦК України. За життя батько ОСОБА_1 не оформляв своїх спадкових прав на обов`язкову частку у спадщині після померлої дружини, не звертався до нотаріуса з приводу отримання свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя, спадщину він прийняв відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України.
Позивач вказує, що з причин, які є поважними, він не подав у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 . На обґрунтування причин поважності пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини пояснює, що його батько був оголошений померлим рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25.03.2015 по справі № 334/1624/15-ц на підставі ст. 46 ЦК України. Зважаючи на наявність перешкод юридичного характеру, позивач тільки 02.03.2016 зміг отримати свідоцтво про смерть батька ОСОБА_3 , до отримання свідоцтва про смерть позивач не міг подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки відповідно до п. 1.3. Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5) факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану. Крім цього, невдовзі після отримання свідоцтва про смерть батька, у червні 2016 року, позивач ОСОБА_1 був призваний на військову службу за контрактом до Збройних сил України та направлений до зони проведення антитерористичної операції, де проходить службу дотепер. Позивач вказує, що призову на військову службу передувало оформлення документів, проходження медичних оглядів, що забирало увесь його час. Також позивач наголошує на тому, що оскільки він не є юристом, не володіє знаннями у галузі цивільного права, не обізнаний про особливості спадкування, він взагалі вважав, що його батько ОСОБА_3 не має у власності майна, яке позивач міг би успадкувати, отже позивач був впевнений, що усе майно, яке мати заповіла на його користь, зареєстроване за нею та вона є його єдиним власником. Позивач подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після матері ОСОБА_2 та вступив у володіння спадковим майном. Проте у відповідь на звернення позивача, державний нотаріус повідомила, що ним у встановлений законом строк заява про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 до нотаріальної контори не подавалась. Згідно довідки Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради № 04-07/3/1262 від 29.01.2018, він не прийняв спадщину після ОСОБА_3 її фактичним володінням, а тому строк, зазначений у ст. 1270 ЦК України позивач пропустив. З огляду на вказані обставини, державний нотаріус запропонувала позивачу звернутись до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач вказує, що окрім нього спадкоємцем першої черги спадкування за законом після ОСОБА_3 є його рідна сестра ОСОБА_4 . У встановлений ст. 1270 ЦК України строк сестра позивача ОСОБА_4 також не подала заяву про прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 , до суду із заявою про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини сестра позивача не зверталась.
У зв`язку з викладеним, просить суд визначити йому, ОСОБА_1 , додатковий строк у 30 (тридцять) календарних днів для подання до Другої Запорізької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою судді від 04.05.2018. відкрито провадження по вказаній справі в порядку загального позовного провадження. Витребувано від Другої запорізької державної нотаріальної контори письмову інформацію про наявність спадкової справи після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про спадкоємців, які прийняли спадщину та про місце відкриття спадщини, а також письмову інформацію про наявність спадкової справи після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про спадкоємців, які прийняли спадщину та про місце відкриття спадщини.
06.07.2018 на адресу суду надійшла копія спадкової справи № 859/2009 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а також повідомлення про те, що спадкова справа після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 не заводилась.
Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18.10.2018 закрито підготовче провадження по вказаній справі та призначено до судового розгляду.
У судове засідання представник позивача адвокат Саланська І.Л., яка діє на підставі договору про надання правової допомоги № 04/18 від 13.02.2018, не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала та просила задовольнити його у повному обсязі.
Уповноважений представник відповідача Запорізької міської ради у судове засідання повторно не з`явився, про дату час і місце судового розгляду повідомлений належним чином рекомендованими листами із повідомленнями про вручення. Причини неявки у судове засідання відповідач не повідомив, відзиву не надав. Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності суду не надавав.
За таких обставин, судом у судовому засіданні постановлено ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів на підставі статей 280, 281 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, надані докази, оцінивши їх у сукупності, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає повному задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Запорізьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану ГУЮ у Запорізькій області 11.06.2009. Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається із квартири АДРЕСА_1 , земельної ділянки, на якій знаходиться зазначений житловий будинок за цією ж адресою та земельної ділянки на території Долинської сільської ради Запорізького району Запорізької області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 29.05.2009, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Корицьким Є.Д., зареєстрований в реєстрі за № 1411, згідно якого все вказане вище майно заповіла ОСОБА_1 . У встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк позивач звернувся до Другої Запорізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами спадкової справи № 859/2009 за 2009 рік.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького МУЮ 02.03.2016. Після ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась, заяви від спадкоємців про прийняття спадщини не надходили, що підтверджується інформацією, наданою Другою Запорізькою державною нотаріальною конторою (лист від 03.07.2018р. № 1314/02-14).
Померлі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками позивача ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 21.05.1976.
Згідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За приписами до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Судом встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом після ОСОБА_3 . Інший спадкоємець першої черги спадкування за законом рідна сестра позивача ОСОБА_4 у встановлений ст. 1270 ЦК України строк не подала заяву про прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 , до суду із заявою про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не зверталась.
Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно роз`яснень, які викладені у постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як убачається з повідомлення державного нотаріуса Другої Запорізької державної нотаріальної контори Федченко О.О. від 13.02.2018 № 244/02-17, позивачем ОСОБА_1 у встановлений законом строк заява про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_3 до нотаріальної контори не подавалась. У даному повідомленні нотаріуса зазначено, що згідно довідки Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради № 04-07/3/1262 від 29.01.2018, позивач ОСОБА_1 не прийняв спадщину її фактичним володінням, а тому строк, зазначений у ст. 1270 ЦК України він пропустив. З огляду на вказані обставини, державний нотаріус запропонувала позивачу звернутись до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач не подав своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки батько позивача був оголошений померлим рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25.03.2015 по справі № 334/1624/15-ц на підставі ст. 46 ЦК України за заявою сестри позивача ОСОБА_4 . Через наявність перешкод юридичного характеру, позивач тільки 02.03.2016. зміг отримати свідоцтво про смерть батька ОСОБА_3 , до отримання якого він не міг подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки згідно п.1.3. Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5) факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану. Наказом командира військової частини пп НОМЕР_4 (по стройовій частині) від 30.06.2016 № 172, солдата ОСОБА_1 , який наказом командира 55 окремої артилерійської бригади від 30.06.2016 № 85-рс прийнятий на військову службу за контрактом, укладено контракт на три роки та призначений на посаду майстра взводу забезпечення 2 гарматного артилерійського дивізіону частини, який прибув з Запорізького об`єднаного міського військового комісаріату міста Запоріжжя 30 червня 2016 року зараховано до списків особового складу частини, на всі види забезпечення і вважати таким, що з 30.06.2016 справи та посаду прийняв і приступив до виконання службових обов`язків за посадою з посадовим окладом 565, 00 гривень на місяць, ВОС 715244А, шпк «солдат». З 24.09.2016 старший солдат ОСОБА_1 , начальник електростанції 2 гарматного артилерійського дивізіону вважається таким, що прибув до складу сил та засобів ОТУ «Донецьк», які залучаються та беруть безпосередню участь в антитерористичній операції на території Донецької та Луганської областей, що підтверджується копією витягу із Наказу командира ОТУ «Донецьк» (по стройовій частині) від 27.09.2016 № 274 та копією посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_5 від 18.07.2017. У позові ОСОБА_1 також посилався на те, що призову на військову службу передувало оформлення документів, проходження медичних оглядів, що забирало увесь його час та перешкоджало своєчасному поданню заяви про прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 . Також позивач вказує та те, що він не володіє знаннями у галузі цивільного права, не обізнаний про особливості спадкування, та взагалі вважав, що його батько ОСОБА_3 взагалі не має у власності майна, яке позивач міг би успадкувати. Позивач вказує, що він був впевнений, що усе майно, яке його мати ОСОБА_2 заповіла на його користь, зареєстроване за нею та вона є його єдиним власником. Позивач подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після матері ОСОБА_2 та вступив у володіння спадковим майном. У квартирі АДРЕСА_2 позивач зареєстрований та постійно проживає з 26.02.2008, що підтверджується відміткою про зареєстроване місце проживання у паспорті громадянина України ОСОБА_1 серії НОМЕР_6 від 26.03.1996, копія якого міститься у матеріалах справи. Зазначені обставини у сукупності спричинили пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк.
Після смерті ОСОБА_3 , який був оголошений померлим рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25.03.2015 по справі № 334/1624/15-ц, спадкова справа не заводилась, заяви від спадкоємців про прийняття спадщини не надходили, що підтверджується інформацією, наданою Другою Запорізькою державною нотаріальною конторою (лист від 03.07.2018 № 1314/02-14).
У відповідності до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази як кожний окремо, так і в їх сукупності, враховуючи також відсутність заперечень щодо предмету позову з боку відповідача, суд приходить висновку, що причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем є поважними та вважає за можливе задовольнити позовні вимоги, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю у 30 (тридцять) календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 18, 258, 264, 265, 268, 352-356 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1222, 1270, 1272 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_7 , паспорт серії НОМЕР_8 , виданий Ленінським РВ УМВС України у Запорізькій області 26.03.1996, АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання до Другої Запорізької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю у 30 (тридцять) календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили.
Копію заочного рішення направити сторонам, які не з`явились в судове засідання, в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Суддя І.П. Соболєва