ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5713/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"20" вересня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

при секретарі Гаврилюк О.В.,

розглянувши в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в:

У червні 2018 року до Дарницького районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_2 із позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Так, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_3, що був зареєстрований 21.08.2015 р. Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1948 та стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання спільної дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 3000 грн, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця.

В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що на даний момент вона з відповідачем проживають окремо, сімейні стосунки не підтримують, спільного господарства не ведуть. Дитина проживає разом із позивачем та знаходиться на її утриманні. Відповідач не надає належної матеріальної допомоги на утримання дочки, а тому позивач змушена була звернутися до суду.

У судове засідання позивач не з'явилась, однак представником позивача було подано до суду заяву про підтримання позовних вимог позивачем та розгляд справи без її участі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

Суд вивчивши заяву позивача, дослідивши матеріали справи, вважає за можливе провести заочний розгляд справи та задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 21.08.2015 р. Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1948. (а.с. 6).

Від шлюбу подружжя має дочку: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7).

Доказів про наявність спору між сторонами щодо місця проживання дитини суду не надано.

Згідно з ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Разом з тим, відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів у заперечення вимог про розірвання шлюбу, не здобуто таких доказів і у ході судового засідання.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що примирення сторін не можливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити як інтересам сторін, так і інтересам дитини, а тому шлюб між сторонами необхідно розірвати.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище.

Статтею 180 Сімейного Кодексу України передбачено, що батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, а обов'язок з утримання дитини покладається рівною мірою на обох батьків.

Згідно зі ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів судом враховується стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Як зазначає ч.1 ст.183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ст. 27 Конвенції про захист прав дитини, батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Статтею 18 Конвенції про захист прав дитини передбачено, що суд повинен докласти всіх можливих зусиль для того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини.

Батьки несуть основну відповідальність за виховання та розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально важливим урахуванням інтересів дитини. Відповідно до частини 2 статті 182 СК України мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 184 СК України передбачено, що якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Водночас відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів наявності постійного (офіційного) місця роботи тощо.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що обов'язок по утриманню дітей покладено на обох батьків (у т.ч. і на позивача у справі), суд приходить до висновку про те, що позов у частині стягнення аліментів на утримання дитини також необхідно задовольнити.

Розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 192 СК України).

Частиною 1 статті 191 СК України передбачено, що аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.

При задоволенні позовних вимог з відповідача на користь держави підлягають стягненню судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп., від сплати яких позивач була звільнена при зверненні до суду з даною позовною заявою відповідно до Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 180-185 СК України, ст. ст. 12, 76-82, 89, 258, 259, 263-265, 268, 430 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 21.08.2015 Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1948, між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу дружині відновити її дошлюбне прізвище ОСОБА_2.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_1) на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН: НОМЕР_2) аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1) у розмірі 3000 (три тисячі) гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з 05.06.2018 року і до досягнення дитиною повноліття.

Рішення в частині стягнення аліментів допустити до негайного виконання у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_1) на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН: НОМЕР_2) сплачений судовий збір у сумі 704 ( сімсот чотири ) грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН: НОМЕР_1) на користь держави судовий збір у сумі 704 ( сімсот чотири ) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст судового рішення складено 20.09.2018.

Суддя Л.В. Комаревцева