У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Астахової О.О.,

при секретарі: Неділько Л.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1, подану в особі представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 вересня 2015 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

в с т а н о в и в :

Представник заявника ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою, в якій просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення від 25 вересня 2015 року у цивільній справі №755/16840/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Скасувати заочне рішення від 25 вересня 2015 року у справі №755/16840/15-ц та призначити справу до судового розгляду.

Мотивуючи вимоги тим, що про день, час та місце розгляду справи відповідача не було повідомлено належним чином, ОСОБА_1 не знала та не могла знати про розгляд справи, чим була позбавлена можливості заперечувати належними доказами проти позовніих вимог та реалізувати своє право на захист.

Судом неповно та не всебічно з'ясовано всі обставини справи, зокрема в матеріалах справи відсутні належні докази, які підтверджують вимоги позивача, а саме: інформація про вжиті заходи досудового врегулювання спору, про суму коштів сплачених відповідачем ОСОБА_3 за кредитним договором, виписки з банківських рахунків, які підтверджують видачу кредиту, детального розрахунку суми заборгованості та штрафних санкцій, у зв'язку з чим, на думку представника заявника, вказане заочне рішення суду підлягає скасуванню.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_2 заяву підтримала та просила суд її задовольнити виходячи з доводів, якими вона обгрунтовується. Додатково зазначила, що розрахунок досліджений судом є неналежним доказом та викликає сумнів у його достовірності, оскільки не містить періоду та порядку нарахування сум заборгованості за кредитним договором. Крім того, в матеріалах справи відсутні належні докази передачі позивачу права вимоги за кредитним та іпотечним договорами, а також договором поруки, оскільки відповідно до витягу з Додатку № 2 до договору про передачу активів та кредитних зобов'язань Укрпромбанку, зазначені інші кредитні договори, ніж ті, що укладались між, відповідачами та ТОВ «Український промисловий банк» по яким було за рішенням суду стягнуто заборгованість. При цьому підтвердила, що інших договорів, по яким із відповідачів за оспорюваним судовим рішенням стягнуто заборгованість із ТОВ «Український промисловий банк» - не укладалось.

З огляду на означене, просила суд скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.09.2015 року та витребувати у ПАТ «Дельта Банк» оригінали договорів, виписки по рахунках, можливі інші договори, що укладались між відповідачами та ТОВ «Український промисловий банк», а також належним чином оформлений детальний розрахунок заборгованості по кредитному договору.

Представник ПАТ «Дельта Банк» у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, мотивуючи тим, що судом при ухваленні заочного рішення від 25 вересня 2015 року у цивільній справі №755/16840/15-ц були досліджені та перевірені наявні у справі докази, надана їм правова оцінка. В той же час, відповідачем не наведено у заяві жодних істотних обставин, які були не досліджені судом при ухваленні заочного рішення.

Крім того, доводи відповідача, що він був неналежним чином повідомлений, спростовуються матеріалами справи.

За таких обставин, підстав для скасування заочного рішення суду, на думку представника позивача, не має.

Більше того, вважав, що клопотання про витребування доказів заявлено на невідповідній стадії, а тому задоволенню не підлягає.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з'явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Рішенням (заочним) Дніпровського районного суду м. Києва від 25 вересня 2015 року позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_3, ОСОБА_1 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором №03-025/ФК-09 від 15.07.2009 року у загальному розмірі 516 180 грн. 33 коп.

Стягнуто з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір у розмірі 1827 грн. 00 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 1827 грн. 00 коп. (а.с. 59-60).

Як убачається зі змісту заяви копію заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.09.2015 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 отримала 27 квітня 2018 року (а.с. 66), із заявою про перегляд заочного рішення відповідач звернулась до суду 07 травня 2018 року. (а.с.79).

Згідно із ч. 3 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Таким чином, клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд підлягає задоволенню, оскільки подана у строк визначений ч. 3 ст. 284 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, підставою для скасування рішення суду являється наявність одночасно двох підстав: відсутність відповідача з поважних причин і посилання на докази, які мають істотне значення для вирішення справи.

Як убачається із матеріалів справи на судове засідання, що було призначене на 25 вересня 2015 року відповідачі повідомлялись належним чином, шляхом розміщення повідомлення на офіційному сайті Дніпровського районного суду м. Києва, оскільки поштові відправлення до Автономної республіки Крим, де проживали відповідачі, не приймались поштовими відділеннями Укрпошти та повертались на адресу суду, що підтверджується відповідними довідками (а.с. 54, 57).

Таким чином, у розумінні вимог ЦПК України, відповідачі вважаються повідомленими належним чином про день, час та місце судового розгляду. Доказів на підтвердження поважності причин неявки відповідачем не наведено.

Крім того, відповідачем та його представником, в порушення вимог ст. 287 ЦПК України не надано доказів, на які вони посилаються, як на підставу своїх заперечень проти позовних вимог, що мають істотне значення для вирішення справи, які відповідач не міг би долучити під час судового розгляду за результатами якого ухвалено заочне рішення. Правом на подання відзиву до суду відповідач також не скористався.

Доказам, на які представник відповідача посилається у заяві як на підставу для скасування заочного рішення суду, вже надавана оцінка в оспорюваному судовому рішенні.

Таким чином, відсутні посилання відповідача на докази, які мають істотне значення для вирішення справи, що не були досліджені судом під час ухвалення судового рішення.

Щодо витребування в порядку ст. 84 ЦПК України оригіналів договорів, виписок по рахунках, можливих інших договорів, що укладались між відповідачами та ТОВ «Український промисловий банк», а також належним чином оформленого детального розрахунку заборгованості по кредитному договору, то в цій частині суд приходить до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання, оскільки у відповідача відсутні складнощі в ознайомленні із матеріалами кредитної справи, здійснення відповідних копій. Тобто, у самостійному збиранні даних доказів для надання їх суду на пдтвердження посилань на докази, які мають істотне значення для вирішення справи.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилась, про поважність причин неявки суд не повідомила, не надала до суду доказів, що мають істотне значення для вирішення справи, суд дійшов висновку, що заява про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 84, 128, 260, 261, 287, 352-354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 вересня 2015 року.

Заяву ОСОБА_1, подану в особі представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 вересня 2015 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Відмовити у клопотанні ОСОБА_2 про витребування доказів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. 352 ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.О. Астахова