ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Соловей Г.В.,

з участю секретаря - Момот Л.С.,

за участю позивача ОСОБА_1,

за участю відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

26.07.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя мають повнолітню доньку ОСОБА_3. Спільне життя з відповідачем не склалося. З 2016 року однією сімєю не проживають. Спільне господарство не ведуть, подальше сумісне життя і збереження сімї неможливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.09.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.09.2018 року підготовче провадження у справі закрите, а справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, прізвище після розірвання шлюбу просила залишити - «Булига» та стягнути з відповідача на її користь витрати зі сплати судового збору.

В судовому засіданні відповідач позовні вимоги визнав та не заперечував проти їх задоволення.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що 20 грудня 1997 року між сторонами зареєстровано шлюб Відділом реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 1664. На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, примирення не можливо.

Згідно ст.56 Сімейного Кодексу України примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на особисту свободу.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст.ст.4,12,13,81-83,141,265 ЦПК України, на підставі ст.ст.56,110,112,113,160 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб зареєстрований 20 грудня 1997 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 1664 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідент.номер - НОМЕР_1, зареєстр.: АДРЕСА_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідент.номер - НОМЕР_2, прож.: АДРЕСА_2 розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити набуте в шлюбі - «Булига».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідент.номер - НОМЕР_1, зареєстр.: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідент.номер - НОМЕР_2, прож.: АДРЕСА_2 - 704,80 грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей