Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1706/17
Провадження № 2/280/241/18
18 жовтня 2018 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області в складі :
Головуючого судді Василенка Р.О.
за участю секретаря - Бех І.,
розглянувши у заочному порядку цивільну справу за позовом Акціонерного товариства ОСОБА_1 «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-
ВСТАНОВИВ :
До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ПАТ КБ «Приватбанк» (далі - переіменовано в АТ КБ «Приватбанк»), в обґрунтування якої вказано, що ОСОБА_2, звернулся до АТ КБ «Приватбанк», з метою отримання банківських послуг, у звязку з чим підписала заяву № б/н від 09.06.2007 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 6900 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. АТ КБ «Приватбанк» свої зобовязання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором, а відповідач зобов'язання за вказаним договором не виконала. Просять суд стягнути з відповідача вказану в розрахунку заборгованість за кредитом та судові витрати в розмірі 1600 грн.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, разом з позовною заявою подав клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причина неявки суду невідома, будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.
Суд вважає, що відповідач не з'явився до суду без поважних причин, не подав відзив, тому, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, на засадах змагальності та в межах позовних вимог, суд дійшов наступного висновку.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
У разі порушення зобов»язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (ст. 611 ЦК України).
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч.2 ст. 549 ЦК України).Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання(ч.3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Умовами кредитного договору передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за порушення позичальником обовязків по погашенню кредиту. У той самий час, кредитним договором передбачена сплата штрафу як виду цивільно-правової відповідальності також за несвоєчасне погашення заборгованості по кредиту.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення (Правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 2003цс15).
За рішенням суду може бути зменшений розмір неустойки, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення, що передбачено ч.3 ст.551 ЦК України.
За вищенаведених обставин, застосовуючи ч. 3 ст. 551 ЦК України, оскільки визначений позивачем розмір пені є непропорційно великим в порівнянні з розміром заборгованості по кредиту, так як пеня це фінансова санкція, спрямована на спонукання сторони, винної у порушенні зобов'язання, до його виконання та дотримання у подальшому, через що суд дійшов висновку, що сума пені підлягає зменшенню до заборгованості за кредитом 192 грн. 24 коп.
На підставі ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені останнім судові витрати в розмірі 1600 грн. 00 коп. по сплаті судового збору при зверненні до суду.
На підставі ст.ст. 526, 549,551, 1054 ЦК України та керуючись ст.ст.12, 13, 81, 128, 141, 259, 263-265-268, 280-284, 354-355 ЦПК України, суд ,-

ВИРІШИВ :
Позовну заяву задовольнити частково.
В частині стягнення штрафу в розмірі 500,00 грн. (фіксована частина) та 956,99 грн. (процентна складова), пені в розмірі 7727,21 грн. відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд.
Суддя Р.О. Василенко