Справа № 362/1469/18
Провадження № 2/362/1382/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2018 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участі секретаря судового засідання - Шаблій Т.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить суд визнати за ним право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його батько ОСОБА_3, після смерті якого відкрилась спадщина на квартиру, АДРЕСА_1. Від двох шлюбів померлий батько мав двох дітей, від першого шлюбу з ОСОБА_4 - ОСОБА_1 - позивача, від другого шлюбу з ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р. - ОСОБА_6, відповідача. Позивач прийняв спадщину, як і дружина померлого ОСОБА_7, яка звернулась з відповідною заявою до Васильківської міської державної контори, але свідоцтво про право власності за законом не отримала, так як померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р.

Звернувшись в травні 2014 р. до Васильківської міської державної нотаріальної контори Київської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, позивачем отримано постанову, якою у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом відмовлено, оскільки неможливо визначити склад спадкового майна між спадкоємцями без визначення розміру часток, запропоновано звернутися до суду.

Позивач в судове засідання не з'явився, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує з підстав, зазначених у позовній заяві, просить його задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явився, до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності позов визнає, просить його задовольнити.

За таких обставин, враховуючи визнання відповідачем позову, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні, у відповідності до ч.3 ст. 200 ЦПК України.

На підставі ст. 247 ч. 2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 р. помер ОСОБА_3 (а.с.8).

Спадкоємцями майна першої черги в сенсі ст.1261 ЦК України померлого ОСОБА_3 є ОСОБА_1, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р. (а.с.12,13,14).

Разом з тим, ОСОБА_6 звернувся до Васильківської державної нотаріальної контори з заявою про відмови від спадщини після смерті батька ОСОБА_3 на користь дружини померлого - ОСОБА_7 (а.с.39).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом на право особистої власності на квартиру від 02 березня 2000р. виданого на ОСОБА_8 (а.с.9).

Однак, як вбачається з матеріалів справи, вказана квартира є предметом спільної сумісної власності, оскільки придбана в період шлюбу ОСОБА_3 з ОСОБА_7 (а.с.42).

Факт прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 встановлено за заявою про прийняття спадщини поданої до Васильківської міської державної нотаріальної контори 14.05.2014 року та рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24.04.2014 р. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Постановою № 434/02-14 від 14.05.2014 р. державним нотаріусом Васильківської міської державної нотаріальної контори Київської області у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу відмовлено, оскільки неможливо визначити склад спадкового майна між спадкоємцями без визначення розміру часток (оскільки Ѕ частка у спільному сумісному майні належала ОСОБА_7.), запропоновано звернутися до суду.

Тобто, без визнання розміру часток спадкоємці не в змозі отримати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а тому таке право на спадкове майно має бути захищено у відповідності до ст.ст. 386,392 ЦК України.

Крім того, пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадженння.

Відповідно до ч.2 ст. 370 ЦК України, у разі виділу із майна, що є у спільній сумісній власності вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено наявність законних підстав для задоволення позову, враховуючи, що зазначена квартира дійсно належала померлому ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності з ОСОБА_7, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, а позивач є єдиним спадкоємцем майна померлого, тому наявні всі підстави для визнання за позивачем права власності на Ѕ частку зазначеної квартири. Також судом приймається визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 328, 370, ч. 1 ст. 1218 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р., ст.ст.2,10,76-81, 141, 200, 263-265, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Кравченко