Справа № 127/1311/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

21 вересня 2018 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого-судді Мазурок О.В.

при секретарі Конопко А.П.

за участі позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про зняття арешту, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про зняття арешту з квартири АДРЕСА_1, яка належить їй на праві власності. На обґрунтування своїх вимог вона зазначила, що ухвалою Замостянського районного суду м. Вінниці від 10 серпня 2007 року на квартиру АДРЕСА_2, яка належить їй на праві власності, накладено арешт.

Вказана квартира належить їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 10 квітня 2007 року, витягу про реєстрацію права власності на квартиру 106 по вул.. Львівське шосе у м. Хмельницькому від 14.04.2007 року, інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 25.09.2017 року, повідомлення №707945 від 03.01.2018 року Хмельницького БТІ з якого видно, що квартира №106 по вул.. львівське шосе, 51 у м. Хмельницькому 14 квітня 2007 року зареєстрована на

ОСОБА_1

Згідно довідки приватного нотаріуса ОСОБА_5 від 10 квітня 2007 року на час оформлення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 вказана квартира під заставою не перебувала.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у розясненнях, викладених у пунктах 2-9 постанови №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» звертає увагу суддів на те, що інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту.

Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.

Тому вона, як власник квартири на яку накладено арешт, не позбавлена права звернутися до суду з позовом про зняття з неї арешту. З часу купівлі вказаної квартири і до цього часу вона з сином проживають у ній. Лише після звернення до нотаріуса і БТІ 02 жовтня 2017 року йому стало відомо про ухвалу суду Замостянського районного суду м. Вінниці від 10 серпня 2007 року.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги уточнив та просить зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, яка належить їй на праві власності.

Відповідачі у судове засідання повторно не зявилися, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що свідчать розписки про вручення судової повістки, до суду не направили відзив на позов. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав, судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві власності, на підставі договору купівлі-продажу від 10 квітня 2007 року.

Ухвалою Замостянського районного суду м. Вінниці від 10 серпня 2007 року на квартиру АДРЕСА_2 накладено арешт.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності або обмежений у його здійсненні.

У разі порушення цього права власник має права вимагати усунення перешкод у здійснені права користування своїм майном.

Судом встановлено, що позивачці створено перешкоди у користуванні та розпорядженні її майном.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 15, 321 ЦК України, ст..ст. 4, 12, 81, 258, 280, 354 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву задоволити.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 30 денний строк з дня складання повного судового рішення апеляційної скарги .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя: