Провадження № 2/761/1208/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Шлапаковій А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, зважаючи на наступне. Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 25.03.2-16 р. квартиру позивача було затоплено вище розташованою квартирою АДРЕСА_2 , власником якої ОСОБА_2 і де проводяться ремонтні роботи капітального характеру. Згідно з актом комісії обслуговуючої організації від 11.03.2016 р. проникнення гарячої води в квартиру сталося з вини відповідача - ОСОБА_2 ,внаслідок демонтажу віконного блоку та підвіконника, відповідним інструментом було порушено систему опалення у житловій кімнаті, а саме вирвано радіатор опалення, що і призвело до залиття квартири АДРЕСА_1 . При обстеженні було виявлено, що водою зіпсовано: покриття стелі у житловій кімнаті, коридорі, кухні, ванній кімнаті; шпалери на стінах у житловій кімнаті, коридорі, кухні; покриття підлоги - лінолеум у житловій кімнаті, коридорі, кухні. Згідно експертного будівельно - технічного дослідження судової незалежної експертизи України, квартира позивача потребує значного відновлювального ремонту. Загальна сума завданої шкоди становить 29 230,00 грн., в яку входить вартість необхідного відновлювального ремонту квартири згідно складеного ремонтного кошторису. Крім матеріальних збитків позивачу було спричинено і моральну шкоду. При виявлення затоплення позивач втратила спокій, відповідач відмовилась у добровільному порядку відшкодувати шкоду. Позивач та члени її сім`ї не мають змогу проживати у квартирі, запах сирості, прояв грибка на стінах та дверях посилюють моральні страждання За таких обставин позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь на відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 29 230,00 грн. та на відшкодування моральної шкоди 10 000,00 грн.

23.12.2016 року суддею Шевченківського районного суду м. Києва було відкрито провадження у справі, запропоновано відповідачу в строк до 29.11.2017 року надати свої заперечення та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

31.05.2018 р. за розпорядженням №01-08-385 керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду здійснено повторний автоматичний розподіл справи.

01.06.2018 р. суддею Шевченківського районного суду м. Києва винесено ухвалу про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Як свідчать матеріали справи клопотання від учасників процесу про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін до суду не надходило.

Відповідач ОСОБА_2 не направила в адресу відзив на позовну заяву, у встановлений положеннями чинного процесуального законодавства України строк, а тому з огляду на положення ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що ОСОБА_1 є співвласником 63/100 частин квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 18.12.2006 р. Шевченківською районною у м. Києві державною адміністрацією .

Як свідчать матеріали справи, 25.03.2016 р. сталося залиття квартири позивача, що зафіксовано актом обстеження кВ. АДРЕСА_1 на предмет залиття, складеного комісією обслуговуючої організації ПП «НТП».

Як свідчить зазначений Акт залиття сталось внаслідок проведення ремонтних робіт у квартирі АДРЕСА_2 , яка АДРЕСА_4 по стояку поверхом вище, а саме внаслідок демонтажу підвіконника у кімнаті було відірвано радіатор опалення.

При цьому комісією зафіксовано пошкодження квартири позивача, акт затверджено директором ПП НТП «Український центр нерухомого майна» ОСОБА_4

Як вбачається з Акту обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_1 , проведеного за заявою власника кв. АДРЕСА_2 мешканцем зазначеної квартири є ОСОБА_4 .

Даний Акт, затверджений директором ПП НТП «Український центр нерухомого майна» ОСОБА_4, проводився у зв`язку із заявою ОСОБА_2 про проведення в кв. № 3 ремонту капітального характеру з переплануванням.

За приписами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

В свою чергу частиною 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи презумпцію винуватості, встановлену ч. 2 ст. 1166 ЦК України саме відповідач зобов`язаний надати докази у підтвердження того факту, що залиття квартири позивача відбулось не з вини мешканця квартири АДРЕСА_5 .

Проте, відповідачем не було надано доказів того, що залиття квартири позивача відбулось не з її вини.

З метою визначення розміру спричиненої шкоди позивач звернулась до фахівців ТОВ «Судова незалежна експертиза України».

На підставі проведеного експертного дослідження, 01.11.2016 р. було складено висновок № ED -1204-1-551.16 відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить 29 230,00 грн.

Доказами, в розумінні положень ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків

При цьому за положеннями ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми, як зазначено у положеннях ст. 80 ЦПК України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки.

З огляду на встановлені обставини, зважаючи на вищенаведені норми процесуального права, за відсутності інших документів, та за умови відсутності заперечень відповідача щодо розміру збитків, суд вважає за можливе покласти в основу рішення висновки зроблені фахівцями ТОВ «Судова незалежна експертиза України».

За таких обставин суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 в частині стягнення з відповідача на відшкодування матеріальної шкоди суми у розмірі 29 230,00 грн.

Норми ст.. 23 ЦК України передбачають, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Відповідно до положень ст.. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.

Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз`яснив, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідача.

Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивач, зміни, які відбулись в житті позивача, що призвело до негативних наслідків щодо самопочуття останнього, його душевної рівноваги та морального стану, а тому оцінює моральну шкоду в 5000,00 грн.

Розподіляючи судові витрати суд керується приписами ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 10-12, 76-81, 133, 141, 209, 210, 228, 258, 259, 265, 274,277-279, 354 ЦПК України, ст.ст. 22,23,1166,1167 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_6 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 ) на відшкодування майнової шкоди суму у розмірі 29 230 грн. 00 коп., витрати на проведення експертного дослідження у сумі 2 887 грн. 00 коп., на відшкодування моральної шкоди суму у розмірі 5 000 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_6 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 ) судовий збір у розмірі 551 грн. 20 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення .

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: