Провадження №: 2/755/1130/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

"19" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гончарука В.П.

з секретарем Красновою І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за розпискою, суд, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за розпискою.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, у зв'язку з проведенням засідання Ради адвокатів міста Києва о 15-00 год. на 19 листопада 2018 року.

Позивач в судове засідання не з'явилася, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду невідомі.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні не заперечували проти продовження розгляду справи без участі позивача та його представника. Разом з тим, просили залишити позовну заяву без розгляду у зв'язку повторною неявкою в судове засідання позивача та його представика, так як дане зловживання процесуальними обовязками слугує затягуванняю розгляду справи на невизначений термін.

Представник третьої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_5 в судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника третьої особи про відкладення розгляду справи, у зв'язку з проведенням засідання Ради адвокатів міста Києва о 15-00 год. на 19 листопада 2018 року.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку сулдовогог засідання надав суду письмові пояснення, відповідно до яких заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Неявка сторін не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи позивач та представник позивача були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, однак не з'явилися в судові засіданні призначенні на 08.08.2018 року, 11.10.2018 року та 19.11.2018 року та не надали доказів, які б підтверджували поважність даної неявки.

Крім того, клопотання представника позивача про відкладеня розгляду даної справи призначеної на 11.10.2018 року о 11-00 год. та 19.11.2018 року о 16-00 год., подані до суду 11.10.2018 року о 11-33 год., та 19.112018 року о 16-34 год., тобто після початку призначених судових засідань, що підтверджується відбитками штампелів відділу загальної канцелярії Дніпровського районного суду м. Києва, які містяться на заявлених клопотаннях.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до положень ч.1 ст. 210 Цивільного процесуального кодексу України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Системний аналіз п. 3 частини першої ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача, та наявність перешкод для розгляду справи за його відсутності при наявності заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення ним про причини нявки. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю та пропорційністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами, а суд, в межах встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, визначає порядок здійснення провадження у справі.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання та/або не повідомив причин неявки, так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У відповідності до п. 3, ч. 1, ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи викладене, норми чинного законодавства України, та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду, оскільки викладене свідчить про втрату представником позивача заінтересованості у вирішенні даного спору та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки за таких обставин проведення судового розгляду справи без участі позивача та його представника суперечило б наданим ЦПК України правам позивача.

Керуючись ст.ст. 131, 210, 223, 247, 257, 260-261, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за розпискою - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу право повторно звернутися до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна карга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: