Провадження №: 2/755/3982/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гончарука В.П.,

за участі секретаря Краснової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: - Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

учасники справи: представники позивача ОСОБА_3

предтавник третьої особи ОСОБА_2 - ОСОБА_4

інші учасники були відсутні під час судового розгляду..

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, треті особи: - Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування. Просить суд визнати за ним право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 року дідуся ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер його дідусь ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті діда.

Постановою Державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Паньшиної О.В. від 20.09.2016 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вище вказане майно, оскільки спадкоємцем не надано оригінали документів, що підтверджують право власності та державну реєстрацію права власності померлого ОСОБА_5. Виходячи з неможливості реалізувати позивачу свої спадкові права іншим шляхом було вирішено звернутися до суду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав викладених у змісті позовної заяви.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням розглянути справу без його участі. Просив винести рішення згідного норм чинного законодавства.

Представник третьої особи Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням розглянути справу без його участі. Просив винести рішення згідного норм чинного законодавства.

Представник третьої особи ОСОБА_2 -ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Додатково поясним, що спірна квартира належить на праві власності ОСОБА_2, та дана реєстрація не була ніким скасована.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Як передбачено ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Частиною 2 статті 1223 ЦК України регламентовано, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 6528.

Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, що складається з квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 1099, яка відкрита, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, на спірну квартиру спадкодавцем ОСОБА_5 було складено заповіт від 05.03.2008 року, посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ Синицею Т.В. за реєстраційним номером № 1434.

Крім того, на вказану квартиру ОСОБА_5 було складено 14 березня 2008 року договір дарування на користь ОСОБА_2, посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ Синицею Т.В. за реєстраційним номером № 1777.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 24.06.2015 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:приватний нотаріус Київського нотаріального округу Синиця Тетяна Василівна про визнання договору дарування та заповіту недійсними - відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 24 червня 2016 року, рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24.06.2015 року скасовано та ухвалено нове,яким позовні вимоги задовольнити. Визнати договір дарування квартири, укладений ОСОБА_5 14.03.2008 року на ОСОБА_2 посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ Синицею Т.В. за реєстраційним номером № 1777 та заповіт ОСОБА_5 від 05.03.2008 року посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ Синицею Т.В. за реєстраційним номером № 1434 недійсними.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 15.07.2016 року відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:приватний нотаріус Київського нотаріального округу Синиця Тетяна Василівна про визнання договору дарування та заповіту недійсними за касаціною скаргою ОСОБА_2 на рішення Апеляційного суду м. Києва від 24 червня 2016 року.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 1257 ЦК України у разі недійсності заповіту спадкоємець, який за цим заповітом був позбавлений права на спадкування, одержує право на спадкування за законом на загальних підставах.

У зв'язку з чим в ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_8 на момент розгляду справи не спадкоємцем майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 ні за законом ні за заповітом.

Згідно статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до заяви від 11.06.2008 року посвідченої Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчук О,С. зареєстровано в реєстрі № 1479, ОСОБА_9, який є сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, відмовився від належної йому частки за законом спадкового майна, що залишилась після його батька на користь свого сина ОСОБА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, інших спадкоємців після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 крім позивача не має.

Позивач звернувся до Сьомої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено постановою державного нотаріуса від 20.09.2016 року № 1610 у зв'язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов'язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: - Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування - підлягають задоволенню, оскільки позивач має достатні правові підстави на визнання за ним права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом, як спадкоємець п'ятої черги після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1223, 1258, 1261, 1268 ЦК України, пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", ст.ст. 7-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: - Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування право власності на квартиру АДРЕСА_1

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення буде складено 17 серпня 2018 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач -ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_1 адреса проживання: АДРЕСА_2

Відповідач - Київська міська рада адреса місцязнаходження: м.Київ, вул. Хрещатик 36;

Треті особи : Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві, адреса місцезнаходження м.Київ, пров.музейний 2-д.

ОСОБА_2 , проживає за адресою АДРЕСА_1,тел. НОМЕР_2

Суддя: