У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2018 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Заярного А.М.,

за участі: секретаря Буга Р.М.,

заявника ОСОБА_1,

заявника ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2, заінтересована особа: Леляцька сільська рада Жмеринського району Вінницької області, про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

В липні 2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Просили встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1, ОСОБА_2 та батьком ОСОБА_3 (відповідно до свідоцтва про смерть) ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жмеринці.

Заява аргументована тим, що після смерті батька ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді земельного частки (паю). Батько помер в 1998 році.

Після смерті батька прийняла спадщину мати ОСОБА_5, яка померла в 2003 році.

Після смерті матері заявники звернулись до нотаріуса, однак у видачі документів на право на спадщину їм було відмовлено, оскільки під час народження ім'я батька було зазначено ОСОБА_2, а у свідоцтві про смерть ОСОБА_3.

Свідоцтво про народження батька втрачене.

31.07.2018 ухвалою судді відкрито провадження у справі.

В ухвалі про відкриття провадження у справі зобов'язано заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання надати докази прийняття ОСОБА_5 після смерті ОСОБА_3 спадщини, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та/або інші докази щодо прийняття спадщини заявниками після батьків.

Витребувано з Жмеринської районної державної нотаріальної контори спадкові справи: після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 та померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

В судовому засіданні заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вказали, що до належного нотаріуса для прийняття спадщини після смерті матері вони не зверталися. Майном її не розпоряджалися, на час смерті матері, яка померла в м. Жмеринці, проживали окремо в селі Мала Жмеринка.

Також заявники повідомили, що їм достеменно не відомо і відповідних доказів в них немає, і вони не з'ясовували де була допущена помилка у зазначенні прізвища батька: - у свідоцтві про смерть, чи у паспорті. Ця обставина ними не перевірялась.

Свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які були допитані в судовому засіданні, повідомили, що за життя батька заявників звали ОСОБА_2, ніхто його ніколи не називав ОСОБА_3.

Згідно отриманої відповіді з державного нотаріального архіву від 05.09.2018 №2408/01-18 вбачається, що спадкова справа після смерті матері заявників ОСОБА_5 - не заводилась.

Як вбачається із свідоцтва про смерть мати заявників ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Мала Жмеринка Жмеринського району вінницької області.

Згідно з ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 р.), визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (таких доказів заявниками суду не надано).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З огляду на вищезазначене судом встановлено, що заявники протягом шести місяців до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батьків не зверталися, доказів суду про їх вступ у спадщину в порядку ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 р.) не представили, питання щодо можливого допущення помилки у свідоцтві про смерть при зазначені прізвища їх батька не з'ясовували (адже така помилка може бути усунута органом, який її допустив у позасудовому порядку).

Відповідно до частини 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Оскільки при розгляді справи про встановлення факту, що має юридичне значення, виявлено спір про право - заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід залишити без розгляду, що не позбавить заявників в майбутньому доступу до правосуддя з даного питання.

Також заявникам слід роз'яснити, що встановлення факту для задоволення позовних вимог можливе в позовному провадженні, однак їх спосіб судового захисту залежатиме від рішення нотаріуса щодо оформлення спадщини чи у її відмові з конкретних причин, після того як заявники до нього звернуться.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 260, 315 ЦПК України, Суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, заінтересована особа: Леляцька сільська рада Жмеринського району Вінницької області, про встановлення факту родинних відносин - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: А.М. Заярний