Справа № 589/4857/17
Провадження № 2/589/637/18
27 листопада 2018 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Курбанової А.Р.,
за участю: секретаря судового засідання Нагорної Н.І.
представника позивача: ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-
12 грудня 2017 року позивач звернулась до суду із вимогами до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання відповідачів такими, що втратили право користування квартирою № 97 у будинку № 3-а по пров. Марата у м. Шостка Сумської області. В обгрунтування позову посилалась на те, що вона є власником вказаної квартири. Відповідачі є донькою та онуком позивача, та з 2004 року фактично не проживають у спірному житлі, відсутні також у квартирі будь-які їхні речі. Посилаючись на те, що реєстрація відповідачів створює перешкоди позивачу у реалізації її права власності, позивач звернулась до суду із даним позовом.
В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позові та не заперечували проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідачі, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з'явились, причини неявки суду не повідомили, із заявою про розгляд справи у їх відсутності до суду не звертались, відзиву не надали.
З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 27 листопада 2018 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч. 4 ст. 223, 280, 281 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.
Заслухавши позивача, її представника, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 10.11.1995р. за №2006 /а.с. 5/.
Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання, виданою ТОВ «Жилкомсервіс» від 16.11.2017р. у квартирі АДРЕСА_1, крім власника, зареєстровані також: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с.4/.
Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7, сусідки сторін, кожна окремо, пояснили, що більше року відповідачі у квартирі, що належить позивачу, не проживають та їхні речі в спірному житлі відсутні. Наведені покази свідків узгоджуються із наявним у справі актом про відсутність відповідачів за місцем реєстрації /а.с. 6/.
Конституцією (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України).
У пункті 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності (законного володіння).
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України. Обєктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).
Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності будинок (квартиру), користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Аналогічну норму містять також ст.ст. 383, 405 ЦК України.
З встановлених фактів вбачається, що спірні правовідносини між сторонами врегульовані наведеними вимогами Закону та частиною 2 статті 405 ЦК України, відповідно до положень якої, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З огляду на те, що судом установлено, що відповідачі не проживають за місцем реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 понад рік, при цьому перешкод у їх проживанні за місцем реєстрації, а також поважних причин невикористання відповідачами свого права користування спірним житловим приміщенням не має, суд дійшов висновку, що відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 втратили право користування жилим приміщенням. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 640 грн. 00 коп. в рівних частках.
Керуючись ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321,ч. 2 ст. 405 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 76-81,83, 141, 223, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_3, 04.10.1959р.н., ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, такими, що втратили право користування квартирою № 97 у будинку № 3-а по пров. Марата у м. Шостка Сумської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Апеляційного суду Сумської області через Шосткинський міськрайонний суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складений 07.12.2018р.
Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_8