Провадження № 2/761/1792/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2018 рокуШевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

за участі секретаря Малашевського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, в приміщенні суду в залі судових засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 07.12.2017 року відкрито провадження по справі.

Разом з тим, 15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, яким Цивільний процесуальний кодекс України викладено в новій редакції.

Так, згідно п.п.9 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Справа неодноразово призначалася до розгляду.

02.05.2018 року позивач в судове засідання не з'явилась, про час та дату розгляду справи повідомлялась належним чином.

10.08.2018 року позивач повторно в судове засідання не з'явилась, про час та дату розгляду справи повідомлялась належним чином.

04.10.2018 року позивач втретє не з'явились в судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, за адресою, вказаною під час подання позовної заяви, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду не надсилала.

Як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому зазначила адресу: 03190, АДРЕСА_1, на яку й були надіслані судові повістки про виклик позивача в судові засідання.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Про належне повідомлення та виклики позивача в судові засідання свідчать наступні матеріали справи: на 02.05.2018 року о 09:30 год. - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про повернення кореспонденії за закінченням терміну зберігання на поштовому відділенні, на 10.08.2018 року о 09.00 год. - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення особисто позивачу та на 04.10.2018 рокуо 08.30 год. - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про повернення кореспонденії за закінченням терміну зберігання на поштовому відділенні. Іншої адреси для листування, окрім зазначено в позовній заяві, позивачем суду повідомлено не було.

З огляду на зазначене, вбачається, що позивач втретє не з'явилась в судове засідання без поважних причин, не повідомивши повторно про причини своєї неявки та не надавала суду клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 р. № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача, та виконання нею свого обов'язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за її відсутності, вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною заявою.

За таких обставин, керуючись 128, 130, 223, 257, 259, 260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Роз'яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК