Справа № 373/764/18
УХВАЛА

18 вересня 2018 року Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі головуючої судді Керекези Я.І., за участі секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про відвід судді в цивільній справі № 373/764/18 за позовом ОСОБА_3 до Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав» про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, моральної шкоди та судових витрат,

встановив:

Позивач звернувся до суду даним позовом.

В судовому засіданні 18.09.2018 після вирішення ряду клопотань представника відповідача, в тому числі і щодо залишення позову без розгляду, представник відповідача ОСОБА_2 заявив про відвід судді Керекезі Я.І. на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України. Посилається на те, що, відмовляючи в задоволенні його клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд вийшов за межі повноважень, передбачених ст. 257 ЦПК України, надавши позивачеві строк для сплати судового збору, не маючи на це права. Тому він, як представник відповідача, не довіряє судді.

Представник позивача ОСОБА_4 вважає, що підстав для відводу судді немає.

Підстави відводу (самовідводу) судді передбачені ст.ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, на який посилається представник відповідача як на підставу відводу, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в його неупередженості або обєктивності.

При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект. Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати обєктивної перевірки.

Таким чином, і діючий ЦПК України, і позиція Європейського суду з прав людини встановлюють обовязковість доведення необєктивності чи упередженості судді при вирішенні питання про відвід.

Однак, при вирішенні даного питання, жодного належного та допустимого доказу неупередженості та необєктивності судді Керекези Я.І. під час розгляду даної справи не надано.

Наявність чи відсутність процесуальних порушень при винесенні суддею рішень встановлюється за відповідною, передбаченою законодавством процедурою, та сама по собі не може свідчити про необєктивність та неупередженість судді.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони, зокрема, із процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Таким чином, суд вважає, що заявлений відвід є необгрунтованим.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про відвід судді відмовити.

У відповідності до ч. 3 ст. 40 ЦПК України зупинити провадження у справі та передати матеріали даної цивільної справи до канцелярії суду для визначення судді для розгляду питання про відвід судді в порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині зупинення провадження у справі подається до Апеляційного суду Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХIIІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Я. І. Керекеза