Ухвала

07 вересня 2018 року

м. Київ

справа № 140/2897/15-ц

провадження № 61-5841св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач-ОСОБА_4,
відповідачі: спілка (об'єднання) громадян-співвласників майнових паїв колективного сільськогосподарського підприємства «Відродження», ОСОБА_5,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Немирівського районного суду Вінницької області у складі судді Алєксєєнка В. М. від 16 травня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Вінницької області у складі колегії суддів: Жданкіна В. В., Вавшка В. С., Денишенко Т. О. від 01 серпня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_4 до спілки (об'єднання) громадян-співвласників майнових паїв колективного сільськогосподарського підприємства «Відродження», ОСОБА_5 про визнання права власності витребування майна з чужого незаконного володіння.

Встановив:

У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Відповідно до положень статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки відсутні підстави для залишення касаційної скарги без задоволення чи для скасування судового рішення, встановлені частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Частиною одинадцятою статті 34 ЦПК України передбачено, що питання про розгляд справи колегією у складі більше трьох суддів вирішується колегією суддів, визначеною в порядку, встановленому частиною другою статті 33 цього Кодексу, до початку розгляду справи, з урахуванням категорії і складності справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Беручи до уваги категорію і складність справи, справу необхідно призначити до розгляду колегією у складі п'яти суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду без повідомлення та виклику учасників справи, оскільки Верховний Суд не вбачає потреби викликати учасників справи для надання пояснень у справі.

На підставі наведеного, керуючись статтями 34, 401 ЦПК України,

Ухвалив:

Справу за позовом ОСОБА_4 до спілки (об'єднання) громадян-співвласників майнових паїв колективного сільськогосподарського підприємства «Відродження», ОСОБА_5 про визнання права власності витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Немирівського районного суду Вінницької області від 16 травня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Вінницької області від 01 серпня 2016 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду без повідомлення та виклику учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Пророк

В.С. Висоцька

І.М. Фаловська