УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"13" вересня 2018 р. м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Гордійчук І.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту виконавчої служби Міністерства юстиції України про скасування арешту нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом про усунення йому перешкод в користуванні правом власності на квартиру за адресою м.Рівне, вул.Струтинської (Гайдамацька) 47, кв.13, реєстраційний номер обєкту нерухомого майна 28998645, шляхом зняття арешту з нерухомого майна накладеного обтяжувачем: Відділом примусового виконання рішень Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на підставі постанови, про арешт майна боржника та оголошення його заборони на відчуження, серія та номер 35039997, виданої 26.08.2015 року Відділом примусового виконання рішень Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, шляхом виключення запису з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: зареєстрованого 28.08..2015 року 16:55:59 за №10966038, реєстратором : Плахтнюком ОСОБА_2 районного управління юстиції Рівненської області.

Зазначена заява подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно в п.п.2,3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установи4лу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Позови про зняття арешту з майна можуть бути предявлені, зокрема, коли накладено арешт на майно з метою забезпечення можливої конфіскації майна.

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. У разі пред'явлення до суду такого позову в порядку цивільного судочинства суддя має відмовити у відкритті провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 122 ЦПК України (в редакції чинній до 15 грудня 2017 року заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства), а помилково прийнявши позов до розгляду, під час судового розгляду суд має закрити провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 205 ЦПК.

Відповідно до вищевикладеного та норм ст.51 ЦПК України, суд звертає увагу позивача щодо встановлення належної особи, яка повинна відповідати за позовом.

Відповідно до ст.177 ЦПК України позивач при поданні позову повинен додати до позовної заяви усі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, однак позивачем до матеріалів справи не долучено документу на підставі якого накладено арешт на майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху із наданням строку для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст.185,260,261,353 ЦПК України, -

У Х В АЛ И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту виконавчої служби Міністерства юстиції України про скасування арешту нерухомого майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Усунення недоліків в даній ухвалі полягає в поданні належним чином оформленої позовної заяви з додатками, враховуючи наступне:

-

-Долучити до матеріалів справи документ, на підставі якого накладено арешт на квартиру в м.Рівне, вул.Струтинської (Гайдамацька) 47, кв.13.

Роз»яснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://rvm.rv.court.gov.ua/sud1715/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Гордійчук І.О.