ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4062/18
провадження № 2/753/4106/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2018 р. Дарницький районний суд м.Києва в особі судді Вовка Є.І., при секретарі Крамарчук А.О., в приміщенні Дарницького районного суду м.Києва, в судовому засіданні по розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до відповідача, в якому просить: стягнути на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_3 неустойку за прострочення сплати аліментів у розмірі 6421 грн. 92 коп.

В обґрунтування позовних вимог у позові, зокрема зазначено, що сторони від шлюбу мають сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3

Рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 10.10.2017року стягнуто з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, в розмірі 1/4 частини від йогго заробітку )доходів) щомісячно, починаючи з 03.07.2017року, й до досягнення дитиною повноліття, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідач рішення суду не виконує, аліменти не сплачує. Заборгованість нарахована державним виконавцем Святошинського РВДВС станом на 09.02.2018 року складає 21268 грн. 75 коп., а отже передбачена законом неустойка за період з 03.07.2017 року по 31.01.2018 року складає 6421 грн. 91 коп.

Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов та заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження суду не надав.

Проаналізувавши наведені дані, а також всі наявні матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до положень ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників; обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Від шлюбу сторін, останні мають неповнолітню дитину: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3

Рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 10.10.2017року стягнуто з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, в розмірі 1/4 частини від йогго заробітку )доходів) щомісячно, починаючи з 03.07.2017року, й до досягнення дитиною повноліття, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

На виконання зазначеного рішення суду 25.10.2017року виданий виконавчий лист, на підставі якого 14.12.2017року державним виконавцем Святошинського РВДВС Кундою С.С. відкрито виконавче провадження ВП №55372829.

Відповідно до довідки-розрахунку, проведеного державним виконавцем Святошинського РВДВС Кундою С.С. ВП №55372829, заборгованість ОСОБА_3 по виплаті аліментів станом на 09.02.2018 року складає 21268 грн. 75 коп.

Відповідно до ст.196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Як вбачається із постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018р. у справі № 572/1762/15ц (провадження № 14-37цс18), роз'яснено, що неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. ЇЇ завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов'язання боржником. Після порушення боржником свого обов'язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов'язку сплатити аліменти. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже, позивач має право на стягнення неустойки, яка за період з 03.07.2017 року по 31.01.2018 року складає 6421 грн. 91 коп., що підтверджується розрахунком розміру пені (а.с.19).

Проаналізувавши наведені дані, суд вважає, що позов належить задовольнити.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати по справі належить стягнути з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 76, 81, 82, 133, 141, 206, 259, 263, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, адреса: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 р.н, адреса: АДРЕСА_1, неустойку за прострочення сплати аліментів у розмірі 6421 грн. 92 коп.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса: АДРЕСА_1, судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп. на користь держави.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: