Головуючий у суді першої інстанції: Осаулов А.А.
У Х В А Л А

26 грудня 2018 року місто Київ

Справа № 761/27193/13-ц

провадження№22-ц/824/6239/2018

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 9 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, Садового товариства «Бучанка», третя особа: ОСОБА_7 про захист честі та гідності, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 9 листопада 2018 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, СТ «Бучанка», третя особа: ОСОБА_7 про захист честі та гідності, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, яка не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу порушено норми ч.4 п. 2 ст. 356 ЦПК України, а саме не надано копії скарги та додані письмові матеріали відповідно до кількості учасників справи.

Крім цього, представник позивача в резолютивній частині апеляційної скарги виклала клопотання про звільнення ОСОБА_3 від сплати судового збору, у зв'язку з тим, що останній є малозабезпеченим пенсіонером.

Проте, апеляційний суд не приймає вказані доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов'язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Жодних документів на підтвердження обставин, якими представник позивача обґрунтовує клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_3, суду не надано.

Посилання представника позивача на наявність в матеріалах цієї справи судових рішень про звільнення ОСОБА_3 від сплати судового збору не можуть бути підставою для задоволення клопотання про звільнення апелянта від сплати судового збору.

Таким чином особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно надати копії апеляційної скарги та додані письмові матеріали відповідно до кількості учасників справи, надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі (150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви), або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 9 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, Садового товариства «Бучанка», третя особа: ОСОБА_7 про захист честі та гідності, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди - залишити без руху, надати строк для усунення зазначеного недоліку протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Попередити позивача, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : О.І. Шкоріна