Провадження № 2/760/5530/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
13 грудня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва
у складі : головуючого судді - Букіної О.М.
при секретарі - Кривулько С.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з викликом осіб цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа-Відділ з питань реєстрації місця проживання (перебування) фізичних осіб Солом'янської РДА м.Києва про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернувся з вищезазначеним позовом та просить суд постановити рішення про визнання ОСОБА_2, таким, що втратив право користування житловим приміщенням - АДРЕСА_1 та зняття його з реєстраційного обліку за спірною адресою.
Свої вимоги мотивує тим, що спірне житло належить позивачу на праві спільної часткової власності, що підтверджується договором купівлі - продажу від 15.07.2003.
Зазначає, що відповідач є її колишнім чоловіком.
Посилається, що 25.09.2014 рішенням Солом'янського районного суду м.Києва шлюб з відповідачем було розірвано.
Зазначає, що з червня 2013 відповідач не проживає у спірній квартирі без поважних причин. З того часу, відповідач витрати по утриманню житлового приміщення не несе, а тому втратив право користування житловим приміщенням в силу положень ст. 405 ЦК України.
Позивач просила задовольнити позов.
08.06.2018 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.
Ухвалою суду від 11.06.2018 позивачу було надано строк для усунення недоліків поданого позову.
06.09.2018 позивачем було надано матеріали позовної заяви на виконання ухвали суду від 11.06.2018.
Ухвалою суду від 10.09.2018 у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 13.12.2018 о 09.00 год.
18.10.2018 на адресу суду від третьої особи надійшли письмові пояснення в порядку ст.81 ЦПК України.
Позивач в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Проти винесення судом заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України.
Про причину неявки суд до відома не поставив.
Судова повістка, що направлялась на його адресу за зареєстрованим місцем проживання, не була отримана останнім та повернулася до суду за закінченням терміну зберігання.
Відповідно до ч. 3, 5, 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Враховуючи вимоги даної норми закону суд вважає повідомлення відповідачів про час розгляду справи належним.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з цього, враховуючи думку позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, проте просить розглядати справу у їх відсутності.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності належить ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1, ОСОБА_6 в рівних долях, що підтверджується нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу від 15.07.2003( а.с. 8).
Згідно договору купівлі-продажу від 15.07.2003 вбачається, що позивач ОСОБА_1 зазначена під прізвищем «Чиж», оскільки перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7.( а.с. 10,11).
У 2006 році позивач одружилася з відповідачем по справі ОСОБА_2
25.09.2014 рішенням Солом'янського районного суду м.Києва шлюб з відповідачем було розірвано( а.с.9).
У спірній квартирі в даний час зареєстровані: ОСОБА_3, ОСОБА_8, ОСОБА_1, ОСОБА_9., ОСОБА_10, ОСОБА_6, ОСОБА_11 та ОСОБА_2, тобто колишній чоловік позивача та відповідач по справі ( а.с. 12).
Як вбачається з матеріалів справи відповідач в червні 2013 добровільно покинув спірне житлове приміщення, забравши свої речі та більше до спірної квартири не повертався.
Згідно акту від 23.01.2017, затвердженого начальником ЖЕД-904 вбачається, що ОСОБА_2 не проживає у АДРЕСА_1 з чевня 2013 ( а.с. 13).
Відповідно до ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Згідно ч.2,3 ст. 156 ЖК України за згодою власника будинку (квартири) член його сім'ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім'ї.
Згідно ст.64 ЖК України до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.
Відповідно до статей 6, 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець або особа без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, зобов'язанні протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання. Зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Згідно з частиною 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 1 ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Відповідно до ст.405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач не проживає у спірному житловому приміщенні понад 1 рік без поважних причин, позивач чи інші співвласники спірної квартири жодних перешкод відповідачу у користуванні житлом не чинили.
Також з матеріалів справи вбачається, що відповідач не цікавиться спірною квартирою, не приймає участі в її утримані та не сплачує комунальних платежів.
Оцінюючи матеріали справи, суд вважає встановленим, що відповідач не проживає у спірній квартирі понад рік без поважних причин.
За таких обставин, суд вважає, що вимоги позивача про визнання відповідача таким, що втратив право користування спірною квартирою обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Що стосується вимог позивача в частині зняття відповідача з реєстраційного обліку, то вони не підлягають задоволенню, оскільки рішення суду щодо визнання відповідача таким, що втратив право користування спірним жилим приміщенням є відповідною правовою підставою для зняття його з реєстраційного обліку та додаткового застереження не потребує.
З огляду на викладене, вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 704,80 грн.
Керуючись ст.ст. 321,383, 405 ЦК України, ст. 64, 150,156 ЖК України, ст.ст.12-13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268, 280 - 282 ЦПК України, суд ,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1.
В інші частині позову, відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2( зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 , ІПН-невідомий) на користь ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою : АДРЕСА_1, ІПН: НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М