Справа № 444/1435/18
Провадження № 2/444/820/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

19 жовтня 2018 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Зеліско Р. Й.,

секретар судового засідання Мамедова Г. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Жовкві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що 05 жовтня 1993 року вона з відповідачем уклали шлюб в Дублянській міській раді, актовий запис №59 від 05 жовтня 1993 року. У даному шлюбі в них народилося троє дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, які станом на день подання позовної заяви про розірвання шлюбу є повнолітніми.

Зазначає, що кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сімю. Протягом останніх декількох років стосунки з чоловіком розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага. Вже тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Фактично сімя припинила своє існування. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, між ними постійно виникають сварки, свідком яких нерідко стають їх діти. Знаходячись у стані алкогольного спяніння, відповідач ображає її, принижує її честь та гідність як у момент, коли вона з відповідачем удвох, так і в присутності дітей та сторонніх осіб.

Вказує, що між ними фактично припинені шлюбні відносини і на даний момент вони не ведуть спільного господарства та за її глибоким переконанням подальшого сенсу підтримувати такі немає. А тому просить розірвати шлюбу.

Позивач в судове засідання не зявилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак у позовній заяві просить справу розглядати у її відсутності.

Відповідач ні в підготовче, ні в судове засідання не зявився, хоча про дату, час та місце проведення таких повідомлявся належним чином за зареєстрованою адресою місця проживання.

Належне повідомлення про дату, час та місце проведення судового засідання підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Від відповідача на адресу суду не надходило жодних клопотань, відзиву на позовну заяву, заперечень.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Ст. 280 ЦПК України встановлено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Так як відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, не зявився в судове засідання без повідомлення причин, крім того не подав відзив, позивач не подавала заперечень проти заочного вирішення справи, суд приходить до висновку про ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Оскільки всі учасники в судове засідання не зявилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 112 СК України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

З свідоцтва про укладення шлюбу серії III-СГ № 261882 вбачається, що позивач ОСОБА_5 (дошлюбне прізвище- Ключник) ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_2 уклали шлюб 05.10.1993 року у Дублянській міській раді, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 59.

Від даного шлюбу у позивача та відповідача народилося троє дітей: дочка- Тимовчак ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-СГ № 287449, яке видано виконкомом Дублянської міської ради 20.10.1994 року, син- Тимовчак ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видано повторно виконавчим комітетом Дублянської міської ради Жовківського району Львівської області 30.08.2012 року та дочка- Тимовчак ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-СГ № 133362, яке видано Дублянською міською радою Жовківського району Львівської області.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є діаметрально протилежні погляди на шлюб, сімю, розлади в стосунках, втрата взаєморозуміння і взаємоповаги, постійні сварки, образи, приниження зі сторони відповідача позивача.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

У відповідності із ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сімї носить стійкий характер, сімя розпалась остаточно, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові та поваги, сімя фактично не існує. Суд враховує, що відповідач проявив байдужість до збереження сімї. А тому шлюб слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому вимога відповідача про залишення їй прізвища "Тимовчак" підлягає до задоволення.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні в суд з позовом позивачем сплачено 704 грн. 80 коп. судового збору, що підтверджується квитанцією (а. с. 1).

Так як суд прийшов до висновку про обгрунтованість позовних вимог та їх задоволення, а тому дана сума підлягає стягненню з відповідача в користь позивача.

Керуючись ст. 23, 141, ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ст. 258, 259, 264, 265, 280-284, 354 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст. 105, 110, 112. 113 СК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище- Ключник) ОСОБА_6, який зареєстровано 05.10.1993 року у Дублянській міській раді, актовий запис за № 59.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити "Тимовчак".

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, паспорт серії КА № 121540 виданий 04.04.1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків судом не встановлено) в користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, паспорт серії КВ № 221208 виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 30.07.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) судовий збір в розмірі 704 гривні 80 копійок.

Розяснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд- якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга з врахуванням п. 15.5 розділу ХIII "Перехідні положення" ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Зеліско Р. Й.