Провадження №2/760/2280/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ковальчук Сергій Петрович про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

29.08.2017 позивач звернувся до суду з позовом до відповідача.

29.08.2017 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою суду від 29.08.2017 заяву представника позивача про забезпечення позову було задоволено частково.

Ухвалою суду від 01.09.2017 судом було відкрито провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 22.02.2018 було зобовязано приватного нотаріуса Ковальчука С.П. надати спадкову справу після смерті ОСОБА_4

ІНФОРМАЦІЯ_1 на адресу суду надійшла спадкова справа.

Разом з тим, в судове засідання призначене на 04.06.2018 о 10.00 год. та 05.10.2018 о 09.30 год. позивач та його представник не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Встановлено, що в судове засідання, призначене на 04.06.2018 о 10.00 год. позивач та його представник не з'явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується наявними у справі поштовими повідомленнями про вручення судової повістки на ім'я ОСОБА_1 та ОСОБА_6 та отриманням останніх ОСОБА_6. (а.с.30,31).

Крім того, повторно в судове засідання призначене 05.10.2018 о 09.30 год. позивач та його представник не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується наявними у справі поштовими повідомленнями про вручення судової повістки на ім'я ОСОБА_1 та ОСОБА_6 та отриманням останніх ОСОБА_7. (а.с.54,55).

Про причини неявки ні позивач , ні його представник суд до відома не поставили та заяви про слухання справи у відстуності позивача не подано.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач та його представник, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживають своїми процесуальними правами.

При цьому, неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті з огляду на предмет спору та необхідність вирішення питання про призначення судової психіатричної експертизи.

З огляду на викладене вище та приймаючи до уваги, що позивач повторно не з'явився в судове засідання, неявка позивача перешкоджає розгляду справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без розгляду, роз'яснивши при цьому про можливість, відповідно до ст. 257 ЦПК України, повторно звернутися до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 131, 257, 259-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ковальчук Сергій Петрович про визнання договору дарування недійсним, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом'янський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Букіна О.М.