Справа №359/3433/18
Провадження №2/359/1741/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Петровій О.О.,

за участю позивача ОСОБА_1,

за участю представника позивача ОСОБА_2,

за участю відповідача ОСОБА_3,

за участю представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши в приміщенні суду у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

встановив:

В травні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 24 липня 2014 року сторони уклали шлюб. Під час шлюбу у них народився син ОСОБА_5. Позивач не бажає жити однією сім'єю з відповідачем, збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Тому ОСОБА_1 просить суд розірвати шлюб та відновити її дошлюбне прізвище ОСОБА_1.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 підтримують позов та просять його задовольнити.

ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 позов визнають та не заперечують проти його задоволення.

Вислухавши пояснення учасників цивільного процесу та дослідивши письмові докази, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 24 липня 2014 року сторони уклали шлюб, зареєстрований у ВДРАЦС Печерського РУЮ у м. Києві, про що був складений відповідний актовий запис за №1431. Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 24 липня 2014 року (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився син ОСОБА_5. Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_1 від 2 грудня 2015 року (а.с.8).

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них.

Як роз'яснив Верховний Суд України, згідно зі ст.24 цього Кодексу шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої 10 грудня 1948 року Генеральною Асамблеєю ООН.

Встановлено, що ОСОБА_1 не бажає жити однією сім`єю з відповідачем. Збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Примушування позивача до шлюбу з ОСОБА_3 не допускається.

З огляду на це суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, допустимо розірвати.

Згідно з ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстра-цією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи ту обставину, щопісля розірвання шлюбу ОСОБА_1 бажає відновити своє дошлюбне прізвище - ОСОБА_1, суд приходить до висновку про задоволення цієї вимоги.

Відповідно до ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов'язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Встановлено, що ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 704 гривень 80 копійок. Ця обставина підтверджується квитанцією №0.0..1 від 27 квітня 2018 року (а.с.3). Пред'явлений нею позов задоволений в повному обсязі.

З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_3 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 704 гривень 80 копійок.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, ч.1-ч.3 ст.259, ст.ст.263-265, 268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбузадовольнити.

Шлюб, укладений 24 липня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, про що був складений відповідний актовий запис за №1431, розірвати.

Відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_1 - ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1витрати на оплату судового збору в розмірі 704 гривень 80 копійок.

Рішення суду складено в повному обсязі 12 жовтня 2018 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення його в повному обсязі.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець