справа №619/3300/18
провадження №2/619/1470/18
Ухвала
11 вересня 2018 року
Дергачівський районний суд Харківської області, суддя Нечипоренко І.М.
імена (найменування) учасників справи:
позивач ОСОБА_1 селищна рада Дергачівського району Харківської області,
відповідачі: ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3.
Питання, що вирішується ухвалою.
Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 21 серпня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 селищної ради Дергачівського району Харківської області до ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишено без руху та позивачу запропоновано виправити недоліки указані в ухвалі суду, а саме: відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Так, позивач не зазначав які саме позовні вимоги предявляє до ОСОБА_2 та у порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, не зазначав доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування щодо позовних вимог до ОСОБА_3, оскільки як вбачається з позову та наданих документів спірна земельна ділянка виділялася ФОП ОСОБА_3. Як передбачено ч.ч.2,4 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. При цьому, позивачем не було надано докази на підтвердження обставин щодо видачі спірної земельної ділянки відповідачу ОСОБА_2 та будь-якого ним будівництва на спірній земельній ділянці та письмово не повідомлено суд та не було зазначено доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу, на виконання вимог ст.83 ЦПК України. Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Як передбачено п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Як розяснено у п.п.15, 16 Постанови №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК ( в редакції до 15.12.2017) передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятоюстатті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК). Як вбачається з позову позивач на власний розсуд оцінив вартість витребуваного майна, при цьому, не було зазначено докази на підтвердження саме такої вартості. Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.Відповідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1762,00грн. При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір 1600,00грн.Таким чином, позивачу необхідно було уточнити позовні вимоги, зазначити ціну позову та зазначити про відповідне підтвердження цьому та сплатити судовий збір у розмірі 1,5% ціни позову. Крім того, відповідно до п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав., що не виконано позивачем.Відповідно до ч.5 ст.95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.У позовній заяві не було зазначено дані щодо наявності у позивача оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.Також відповідність копій письмових доказів оригіналу, який знаходиться у позивача, не підтверджені відповідним підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення позивачем та представником позивача копія ухвали отримана 29.08.2018, однак, указані недоліки не виконані, тому позовна заява підлягає поверненню.
Згідно ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Відповідно до ч.ч.5,6 ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше пяти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.
Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,
постановив:
Позовну заяву ОСОБА_1 селищної ради Дергачівського району Харківської області до ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння визнати неподаною та повернути позивачу.
Розяснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя І. М. Нечипоренко