Провадження №2/760/7797/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

22 листопада 2018 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тетерської Оксани Юріївни, третя особа: Громадська організація "Товариство бджолярів міста Києва" про визнання правочину недійсним, скасування акту органу державної влади, визнання права власності та витребування майна, суддя -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом ОСОБА_2, Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тетерської Оксани Юріївни, третя особа: Громадська організація "Товариство бджолярів міста Києва" про визнання правочину недійсним, скасування акту органу державної влади, визнання права власності та витребування майна.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з'ясовано, що заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України:

В позові зазначено, що останній підписано представником позивача - ОСОБА_6, проте, матеріали позову не містять повноважень представника позивача, а також за підписом позивача ОСОБА_1 підтверджено, що копія вірна.

За таких обставин суд позбавлений можливості перевірити, ким же підписано даний позов: позивачем чи його представником.

Крім того, позовна заява не відповідає вимозі ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, позивач, звертаючись до суду з вказаним позовом, долучив до позову копію квитанції на суму 11 629, 20грн., проте, зазначена квитанція не може бути прийнята судом, як належний доказ сплати судового збору з огляду на наступне.

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Таким чином, позивачу слід надати суду оригінал квитанції про сплату ним судового збору.

З огляду на наведене, позов підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4, Нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тетерської Оксани Юріївни, третя особа: Громадська організація "Товариство бджолярів міста Києва" про визнання правочину недійсним, скасування акту органу державної влади, визнання права власності та витребування майна - залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки позовної заяви, викладені в даній ухвалі, мають бути усунуті шляхом подання належно оформленої позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: