Справа № 194/1147/18
Номер провадження № 2/194/472/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2018 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Шеймухової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в загальному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свою позовну вимогу вона мотивує тим, що з відповідачем перебувають у шлюбі, зареєстрованому 20 серпня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції м. Донецька, актовий запис № 329. Від сумісного життя вони мають малолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. В сім`ї немає взаємопорозуміння та взаємоповаги, між ними постійно виникають сварки. З січня 2018 року вони не підтримують подружніх стосунків, у нього є інша жінка з якою він бажає створити нову сім`ю. Просить розірвати шлюб, зареєстрований між ним та відповідачем 20 серпня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції м. Донецька, актовий запис № 329.

Позивач надав суду письмову заяву в якій просить цивільну справу розглянути за його відсутності.

Відповідач надала суду письмову заяву в якій просить цивільну справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги визнала, просить залишити їй прізвище ОСОБА_2.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 20 серпня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції м. Донецька, актовий запис № 329.

Від сумісного життя мають малолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Як видно з позовної заяви, в сім`ї немає взаємопорозуміння та взаємоповаги, постійно виникають сварки, шлюбні відносини припинені, спільного господарства не ведуть. Сумісне життя не склалося тобто характер сформованих відносин у родині є таким, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зареєстрований між сторонами шлюб може бути розірваний за рішенням суду, оскільки подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим і буде суперечити інтересам сторін.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві, а також визнання відповідачем даної позовної заяви з відсутністю заперечень проти задоволення позовних вимог, що виражає її байдужу позицію щодо збереження шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Відповідач залишає за собою прізвище «ОСОБА_2».

У зв`язку з тим, що позивач не наполягає на стягненні з відповідача судового збору, що є його правом, суд при ухваленні рішення зазначене питання не розглядає.

Керуючись ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 19, 76, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції м. Донецька 20 серпня 2005 року, актовий запис № 329, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, який народився в м. Тернівка Дніпропетровської області, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_4, яка народилася в м. Донецьк, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, які мають двох малолітніх дітей, розірвати.

Залишити за ОСОБА_2прізвище «ОСОБА_2».

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повне судове рішення складено 18 вересня 2018 року.

Головуючий суддя В.О. Корягін