Провадження № 2/752/6976/18
У Х В А Л А

14.12.2018 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Колдіна О.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дев»ятої Київської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Дев»ятої Київської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред’являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред’являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька – ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», підсудність справ про спадкування визначається за правилами ЦПК. Позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна.

Відповідно до ч. 1,3 ст.30 ЦПК позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред’являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов’язані між собою позовні вимоги пред’явлені одночасно щодо декількох об’єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об’єкта, вартість якого є найвищою.Позови кредиторів спадкодавця, що подаються до прийняття спадщини спадкоємцями, пред’являються за місцезнаходженням спадкового майна або основної його частини.

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6-47/0/9-12 від 10.07.2012 на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред'являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності (частина перша статті 114 ЦПК).

Звертаючись до суду, позивач не зазначає, що входиться до спадкової маси та місцезнаходження спадкового майна або основної його частини, якщо до складу спадщини входить нерухоме майно.

ОСОБА_1 не наводить жодних обґрунтувань щодо наявності обставин для визначення підсудності даної справи Голосіївському районному суд м. Києва, у зв’язку з чим суд позбавлений можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Крім того, відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Тобто, до участі у справі, в даному випадку повинні бути залучені всі спадкоємці, оскільки рішення у справі впливає на їх права та обов»язки, а у разі їх відсутності територіальна громада за місцем знаходження спадкового майна.

З матеріалів поданих до позовної заяви встановлено, що спадкоємицею після смерті ОСОБА_4 є також його донька, ОСОБА_5, яка не булша залучена позивачем до участі у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.Зазначений строк не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

За таких обставин вважаю за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, надавши строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175,177,184 ЦПК України,

у х в а л и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Дев»ятої Київської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: