УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2018 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Слюсарчук Н.Ф., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса проживання: 10004, АДРЕСА_1)до ОСОБА_2 (адреса проживання: 10004, АДРЕСА_1), ОСОБА_3 (адреса проживання: 10004, АДРЕСА_1), третя особа, яка не заявляє сомостійних вимог: Керуюча компанія «Домком Житомир» ( адреса: 10003, м. Житомир, вул. Перемоги, 75) про встановлення порядку користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

20.09.2018 року позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просить встановити порядкок користування квартирою №69 у будинку №18 по вул. Офіцерській в м. Житомирі.

З позовної заяви вбачається, що позивачем не дотриманні норми цивільного процесуального права України, чинного на день звернення позивача до суду, а саме ст. 175 ЦПК.

Відповідно до чинного цивільного процесуального законодавства мотивувальна частина позовної заяви повинна містити фактичні обставини справи, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Тобто, у мотивувальній частині викладається спосіб судового захисту, який просить застосувати суд позивач для захисту його права, а у прохальній частині має йтися про предмет позову, позивач повинен конкретно сформулювати матеріально-правову вимогу, яку він адресує відповідачу та з приводу вирішення якої просить суд постановити рішення.

Згідно зі ч. 1, 3, 4 ст. 358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов'язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.

Отже, для того, щоб встановити порядок користування квартирою співвласники мають право укласти договір, в якому виділити у користування окремі кімнати та розподілити між собою права та обовязки. У випадку, коли співвласники не досягли згоди щодо порядку користування квартирою, існує можливість звернутися з відповідним позовом до суду.

З матеріалів позовної заяви, вбачається, що квартира АДРЕСА_2 не є приватизованою та належить до державного чи житлового фонду. Вказана квартира була отримана ОСОБА_4 на підставі ордеру №11 від 20.09.1991 року.

Таким чином, вимоги ст. 358 Цивільного кодексу України не поширюються на правовідносини, що виникли між сторонами.

Відповідно до вимог ст. 104 Житлового кодексу, вказано, що член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу.

У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Натомість, позивач та її представник не скористалися правом предявлення позову щодо тих норм, які регулює вказана вище стаття.

Отже, як вбачається з матеріалів справи позивачем не дотримано вищезазначених норми ЦПК України.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє сомостійних вимог: Керуюча компанія «Домком Житомир» про встановлення порядку користування житловим приміщенням- залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Розяснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя