Справа №403/226/17 провадження № 2/403/6/18
У Х В А Л А

12 січня 2018 року смт.Устинівка

Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Атаманової С.Ю.,

при секретарі судового засідання Гарбар С.І.,

з участю:

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Устинівка клопотання представника позивача про заміну субєкта судово-експертної діяльності для проведення комплексної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного сільськогосподарського підприємства «Димитрово» та ОСОБА_2 про визнання договорів оренди земельних ділянок недійсними,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача подав до суду письмове клопотання про заміну субєкта судово-експертної діяльності, визначеного ухвалою Устинівського районного суду Кіровоградської області від 25.09.2017 року про призначення по цивільній справі комплексної експертизи, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, у звязку з надходження від вказаної експертної установи повідомлення про те, що призначена експертиза може бути виконана у термін, що перевищує 90 календарних днів в межах технічних можливостей в порядку черговості. Клопотання обгрунтовується тим, що тривалі строки проведення експертизи, на думку представника позивача, можуть суттєво вплинути на можливість надання експертом відповідей на питання щодо давності виконання підписів у оспорюваних договорах. З огляду на викладене, відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судову експертизу» прохає суд доручити проведення комплексної експертизи у справі судовим експертам та/чи фахівцям Київської незалежної судово-експертної установи, що знаходиться за адресою: 04053, м.Київ, вул.Січових Стрільців (Артема), буд.21, 4-ий поверх, гарантуючи при цьому оплату експертизи.

В судовому засіданні представник позивача підтримав подане ним клопотання та прохав його задоволити з підстав, викладених вище. Також зазначив, що з метою оперативності судового розгляду доцільно призначити проведення комплексної експертизи по справі саме у запропонованій ним в клопотанні експертній установі.

Відповідач ОСОБА_2 не заперечувала проти задоволення клопотання представника позивача.

Представники відповідача ПСП «Димитрово» в судове засідання не з"явились. При цьому представник відповідача ОСОБА_4 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення був повідомлений про дату, час та місце судового засідання належним чином та завчасно, а саме: 05.01.2018 року, однак про причини неявки суд не повідомив, заяв та клопотань від нього до суду не надходило.

Інший представник відповідача ПСП "Димитрово" ОСОБА_5 12.01.2018 року на електронну адресу суду надав письмове пояснення, зі змісту якого вбачається, що останньому відомо про судове засідання, призначене по справі на 12.01.2018 року та клопотання представника позивача про заміну юридичної особи, якій доручено проведення експертизи. В зв"язку з цим представник прохає у разі задоволення вказаного клопотання судом визначити експертною установою виключно державну юридичну особу. Будь-яких заперечень щодо розгляду клопотання за відсутності представників відповідача пояснення не містить.

При цьому повідомлену представником відповідача причину неможливості з"явитися до суду для розгляду справи, а саме: зайнятість представників, суд вважає неповажною, оскільки вказана обставина не підтверджена жодним належним письмовим доказом, наданим суду.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги вимоги п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість продовження розгляду справи за відсутності представників відповідача.

Заслухавши думку присутніх в судовому засіданні учасників цивільного процесу, дослідивши зміст клопотання представника про заміну субєкта судово-експертної діяльності, письмового пояснення представника відповідача, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали Устинівського районного суду Кіровоградської області від 25.09.2017 року по даній справі призначено комплексну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул.Смоленська, 6 м.Київ, 03057). Як вбачається зі змісту вказаної ухвали та журналу судового засідання від 25.09.2017 року вказана експертна установа була визначена судом відповідно до Переліку регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України (Додаток 1 до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, у редакції, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 26.04.2017 року №1420/5), відповідно до якого Кіровоградська область обслуговується саме Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, за погодженням з представником позивача ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2, присутніми в судовому засіданні, з урахуванням письмової заяви представника відповідача від 25.09.2017 року про його заперечення щодо проведення експертизи в Київській незалежній судово-експертній установі, запропонованій в клопотанні представника позивача від 23.08.2017 року.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судову експертизу» (далі Закону), на яку вказує представник позивача у своєму клопотанні, судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Разом з тим, обгрунтовуючи можливість здійснення судово-експертної діяльності судовими експертами, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та фахівцями з відповідних галузей знань, представник позивача залишив поза увагою положення вказаної частини ст.7 Закону про те, що така діяльність здійснюється саме у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

З урахуванням викладеного, ч.ч.2 та 3 ст.7 Закону визначає, що до державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров"я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов"язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

За змістом п.1.1 Розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року №1950/5) (далі Інструкції) призначення судових експертиз та експертних досліджень судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, їх обов'язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному, зокрема, Цивільним процесуальним кодексом України, Законом України «Про судову експертизу», іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та цією Інструкцією.

До основних видів експертизи належить криміналістична експертиза, до якої належать підвиди: почеркознавча та технічна експертиза документів (п.п.1.2.1 п.1.2 Розділу І Інструкції).

Відповідно до п.п.1.1 п.1 та п.п.3.1, 3.2, 3.4 п.3 Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року №1950/5) (далі Науково-методичні рекомендації) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Технічна експертиза документів поділяється, зокрема, на: експертизу реквізитів документів, до завдань якої належить визначення відносної давності виконання документа або його фрагментів, а також послідовності штрихів, що перетинаються; та експертизу матеріалів документів, до завдань якої належить визначення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у документах.

З огляду на викладене, призначена по справі за ухвалою суду від 25.09.2017 року комплексна експертиза є криміналістичною експертизою, для проведення якої, з урахуванням поставлених на вирішення експертам питань, в Київському науково-дослідному інституті судових експертиз у відповідності до вимог Науково-методичних рекомендацій та завдань почеркознавчої та технічної експертиз були заведені три експертні провадження: №20506/17-34 (в частині технічного дослідження матеріалів документів), №20507/17-32 (в частині почеркознавчого дослідження) та №20508/17-33 (в частині технічного дослідження реквізитів документів).

Відповідно до ч.3 ст.10 Закону до проведення судових експертиз, крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов"язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу ІІІ цього Закону.

Крім того, за змістом п.п.1.2.11 п.1.2 Розділу І Інструкції лише у разі потреби до проведення комплексної експертизи залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Зі змісту клопотань експертів, що надійшли до суду, про наявність такої потреби не зазначено, а тому, враховуючи вимоги нормативно-правових актів, що регулюють питання експертної діяльності, проведення криміналістичної експертизи у даній справі може здійснюватися виключно державними спеціалізованими установами, а до проведення всіх інших судових експертиз можуть залучатися судові експерти, які не є працівниками цих установ, та фахівці у відповідній галузі знань.

Натомість в клопотанні представника позивача про заміну суб"єкта судово-експертної діяльності не наведено, як і ним особисто в судовому засіданні не надано суду доказів на підтвердження того, що Київська незалежна судово-експертна установа є державною спеціалізованою установою, яка здійснює проведення криміналістичних експертиз та має атестованих судових експертів, що отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом, або існує потреба залучати до проведення комплексної експертизи інших фахівців, які не працюють у державній спеціалізованій експертній установі.

З огляду на викладене, суд вважає відсутніми підстави для призначення проведення комплексної експертизи по дані справі судовим експертам та/чи фахівцям Київської незалежної судово-експертної установи.

Крім того, даючи оцінку наведеному представником позивача в клопотанні запереченню в погодженні терміну виконання призначеної судом комплексної експертизи, що перевищує 90 календарних днів, обгрунтуванням якого є те, що тривалі строки проведення експертизи можуть суттєво вплинути на можливість надання експертом відповідей на питання щодо давності виконання підписів у оспорюваних договорах, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.1.13 Розділу І Інструкції строк проведення експертизи встановлюється залежно від складності дослідження з урахуванням експертного навантаження фахівців керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) у межах понад 90 календарних днів - якщо експертиза є особливо складною чи багатообєктною, потребує вирішення більше десяти питань або вирішення питань, які потребують декількох досліджень, чи налічує понад п'ять томів матеріалів справи або є комплексною чи потребує залучення фахівців з інших установ (у тому числі судово-медичних), підприємств, організацій і не може бути виконана в зазначені строки.

Оскільки ухвалою суду від 25.09.2017 року по справі за клопотанням представника позивача була призначена комплексна експертиза, для вирішення питань якої про належність підпису особі та давність виконання такого підпису в Київському науково-дослідному інституті судових експертиз у відповідності до вимог Науково-методичних рекомендацій та завдань почеркознавчої та технічної експертиз були заведені три експертні провадження: №20506/17-34 (в частині технічного дослідження матеріалів документів), №20507/17-32 (в частині почеркознавчого дослідження) та №20508/17-33 (в частині технічного дослідження реквізитів документів), суд приходить до висновку, що термін виконання експертизи, що перевищує 90 календарних днів, відповідає зазначеним вище вимогам щодо порядку проведення саме комплексної експертизи.

Крім того, відповідно до положень ст.13 Закону, п.2.1 Інструкції, п.2 ч.6 та ч.8 ст.72 ЦПК України експерт має право заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом. Призначений судом експерт може відмовитися від надання висновку, якщо надані на його запит матеріали недостатні для виконання покладених на нього обов"язків.

Також у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення (п.п.1.13 Розділу І Інструкції). Таким чином, чинне законодавство України не пов"язує неможливість надання висновку експертом чи обмеження такої можливості саме зі строками проведення комплексної експертизи, які прямо передбачені Інструкцією. Не містить такого застереження і отримані судом повідомлення заступника директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та клопотання судових експертів вказаної установи, які мають кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

З огляду на викладене, зазначена представником позивача в клопотанні можливість впливу тривалих строків проведення експертизи на можливість надання експертом відповідей на питання щодо давності виконання підписів у оспорюваних договорах є необґрунтованою, такою, що не відповідає вимогам нормативно-правових актів з питань призначення та проведення судових експертиз, та носить характер припущень, висловлених особою, яка не є експертом з певної спеціалізації.

При цьому суд також враховує, що на вирішення комплексної експертизи ухвалою від 25.09.2017 року поставлені питання щодо можливості виконання підписів у договорах оренди в недавній час (без конкретизації дати), а не 09.09.2009 року, коли вони були укладені, тобто час, що минув з моменту укладення договорів до дати звернення позивача до суду 10.05.2017 року складає майже вісім років. За вказаних обставин представником позивача взагалі не обгрунтовано, яким чином проведення експертизи в термін понад 90 днів може вплинути на її результати.

Крім того, суд звертає увагу, що при обгрунтуванні клопотання, представником позивача не враховані положення п.4.21 Розділу ІV Інструкції, відповідно до яких експерт має право скласти повідомлення про неможливість надання висновку із викладом обставин, які обумовили таку неможливість. При цьому якщо з одних питань експерт може дати відповідь, а з інших є підстави для повідомлення про неможливість надання висновку, складається один документ - висновок експерта.

Разом з тим, вказуючи про можливий вплив строків проведення експертизи на надання експертом відповідей лише на питання, що вирішуються технічною експертизою, представником позивача взагалі на взято до уваги той факт, що по даній справі, яка перебуває на розгляді в суді, призначена комплексна експертиза, яка, крім технічної, включає також і почеркознавчу експертизу, можливість проведення якої залежно від тривалості строків, не ставиться під сумнів представником позивача, а тому за результатами проведення комплексної експертизи може бути складений один висновок, в якому будуть вирішені питання саме почеркознавчої експертизи та зазначено про неможливість надання висновку з інших питань технічної експертизи.

При вирішенні клопотання представника позивача суд також враховує і те, що відповідно до положень п.п.1.13 Розділу І Інструкції, судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертих було здійснено попереднє вивчення матеріалів для проведення комплексної експертизи, про що свідчать направлені на адресу суду клопотання про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судових почеркознавчої та технічних експертиз.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача за безпідставністю.

Відповідно до ч.2 ст.258 ЦПК України процедурні питання, повязані з рухом справи в суді першої інстанції вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст.72, 258, 260, 353 ЦПК України,суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про заміну субєкта судово-експертної діяльності для проведення комплексної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного сільськогосподарського підприємства «Димитрово» та ОСОБА_2 про визнання договорів оренди земельних ділянок недійсними - відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_6