Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

14 серпня 2018 р. м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді Козлова Ю.В.

за участі секретаря Мариненко І.О..

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті ОСОБА_1, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 26 листопада 2014 року між сторонами був зареєстрований шлюб відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №2576. Від шлюбу дітей не мають. Сімейно шлюбні відносини між сторонами були припинені в січні 2018 року, оскільки в сімї не було взаєморозуміння по вирішенню сімейних проблем, на підставі чого постійно виникали сварки, які привели до втрати почуття любові між подружжям. Враховуючи, що наміру проживати однією сімєю не мають, вважає, що сімя розпалась остаточно та просила розірвати шлюб.

У судове засідання позивачка ОСОБА_2 не зявилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, зазначила, що позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про причини неявки суду не повідомив, про розгляд справи повідомлений своєчасно та належним чином, від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, відсутності відзиву, та у разі, якщо позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Наявних у справі матеріалів про права та обовязки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності відповідача.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Згідно свідоцтва про реєстрацію шлюбу, позивач ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_3 перебувають в шлюбі, зареєстрованому 26 листопада 2014 року, відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №2576, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

Суд встановив, шлюбні відносини між сторонами припинені у січні 2018 року. Сторони сумісно не проживають, спільного господарства не ведуть, стали один одному сторонніми людьми. Позивачка відновлювати сімейно-шлюбні відносини не має.

Стаття 24 Сімейного Кодексу України визначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей.

Враховуючи характер сімейних відносин сторін суд вважає, що примирення між сторонами неможливе, спільне життя подружжя і збереження сімї суперечить їх інтересам, тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи клопотання позивачки, суд вважає можливим залишити їй прізвище «Новікова».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України та п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов'язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_3 на користь Позивача слід стягнути витрати по сплаті судового збору, в розмірі 704, 80 грн.

Керуючись ст. ст. 24, 105, 110, 111, 112, 113, 114 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12, 206, 247, 258, 259, 264, 265, 280-289, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, 26 листопада 2014 року, відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 2576 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище «Новікова».

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 704, 80 грн.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: ОСОБА_4