Справа № 495/3747/17
З а о ч н е р і ш е н н я
22 березня 2018 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово - судді Шевчук Ю.В.,
при секретарі - Мамончик К.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Білгород-Дністровський цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі та гідності, шляхом спростування недостовірної інформації та зобов'язання припинити неправомірні дії із поширення не6достовірної інформації, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про захист честі та гідності, шляхом спростування недостовірної інформації та зобов'язання припинити неправомірні дії із поширення недостовірної інформації. Свої позовні вимоги мотивує тим, що відповідачем ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 порушені його права, а саме право на повагу до його честі та гідності, а також відповідачем публічно принижено його честь та гідність, всупереч вимог ст.ст.3, 21, 28, 34 Конституції України та ст.ст.269, 270 ЦК України. Просить суд визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, інформацію, яка 13 квітня 2017 року в приміщенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області була публічно поширена ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, про те, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, являється злочинцем, вчиняє злочини, винен у вчиненні злочинів, являється злодієм та кримінальним елементом, заслуговує на обмеження та позбавлення його свободи; зобов'язати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, спростувати зазначену інформацію у спосіб, в який вона її поширила та зобов'язати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, припинити будь-які публічні поширення недостовірної інформації про те, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, являється злочинцем, вчиняє злочини, винен у вчиненні злочинів, являється злодієм та кримінальним елементом, заслуговує на обмеження та позбавлення його свободи, принижувати його честь та гідність.
В судове засідання представник позивача не з'явився, але надав заяву про розгляд справи в його відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з'явилась, про час та дату судових засідань була неодноразово сповіщена шляхом надіслання судових повісток на адресу місця її реєстрації (відповідь Управління з питань надання адміністративних послуг № 22/1370 від 27.10.2017 року а.с.28), які повернуті до суду з відміткою про повернення у зв'язку із спливом строку зберігання.
Згідно п. 2 ч. 7 статті 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається : фізичним особам, які не мають статусу підприємця - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст.263 ЦПК України Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 2. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Згідно ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
У відповідності до положень ст.32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Відповідно до ст.68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.
Як передбачено ч.1 ст.270 ЦК України відповідно до Конституції України фізична особа має право на життя, право на охорону здоров'я, право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості.
Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації.
13 квітня 2017 року в приміщенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області за адресою: Одеська область, м.Білгород-Дністровський, вул.Військової Слави, 27, в залі судових засідань на другому поверсі відбулось судове засідання, в якому слідчим суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Мишко В.В. розглядалось клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою стосовно позивача ОСОБА_1.
Під час розгляду у відкритому судовому засіданні вказаного клопотання, позивач ОСОБА_1 був присутній в якості підозрюваного у кримінальному провадженні, а також були присутніми прокурор Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_4, слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3, захисник позивача - адвокат ОСОБА_5, співробітники Національної поліції України, вільні слухачі у кількості приблизно до 10 осіб та серед яких була відповідач по справі ОСОБА_2.
Після завершення судових дебатів у справі про обрання відносно позивача ОСОБА_1 запобіжного заходу, слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської Мишко В.В. вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення рішення за результатами розгляду справи.
В залі судових засідань залишились - позивач, його захисник, співробітники правоохоронних органів та вільні слухачі, включаючи відповідача ОСОБА_2.
Під час перерви, яка була необхідна була для ухвалення слідчим суддею рішення по зазначеній справі, відповідач ОСОБА_2 в присутності вищевказаних осіб почала висловлюватись в адресу позивача ОСОБА_1, що він є злодієм та злочинцем, вчиняє злочини, являється кримінальним елементом.
Крім того, відповідач ОСОБА_2 в судових засіданнях привселюдно в адресу позивача ОСОБА_1 висловлювала свою думку, про нібито скоєння ним ряду кримінальних правопорушень та злочинів, що він не заслуговує на свободу, що необхідно обмежити у свободі пересування та взагалі свободі, як цінності для кожної людини.
Однак, жодних доказів на підтвердження поширеної ОСОБА_2 інформації суду не надано, тобто дана інформація є недостовірною.
Поширення відповідачем недостовірних відомостей про позивача порушує його законні права, які визначені ст.ст.3, 21, 28, 34 Конституції України, ст.ст.269, 270 ЦК України.
Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканними, фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, а на підставі статті 299 ЦК України - фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації та може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.
З наведених норм права вбачається, що позов про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред'явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права.
Відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про захист честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" N 1 від 27.02.2009 роз'яснено, що позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.
Згідно із ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідачем жодних доказів на підтвердження висловлених тверджень суду не надано.
Керуючись ст.ст.3, 32, 55, 68 Конституції України, ст.ст.269, 270, 277, 297 ЦК України, ст.ст4, 13, 128, 223, 247, 263, 264, 282, 283, 354 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі та гідності, шляхом спростування недостовірної інформації та зобов'язання припинити неправомірні дії із поширення не6достовірної інформаці - задовольнити.
Визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, інформацію, яка 13 квітня 2017 року в приміщенні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області публічно поширена ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, про те, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, являється злочинцем, вчиняє злочини, винен у вчиненні злочинів, являється злодієм та кримінальним елементом, заслуговує на обмеження та позбавлення його свободи та зобов'язати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, спростувати зазначену інформацію у спосіб, в який вона її поширила.
Зобов'язати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, припинити будь-які публічні поширення недостовірної інформації про те, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, являється злочинцем, вчиняє злочини, винен у вчиненні злочинів, являється злодієм та кримінальним елементом, заслуговує на обмеження та позбавлення його свободи, принижувати його честь та гідність.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: