Справа № 555/417/18
Номер провадження 2/555/216/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2018 року

Березнівський районний суд Рівненської області в складі :

головуючого судді - Старовецької Ю.В.

при секретарі - Кухарчук Л.В.

за участю представника позивача - прокурора Корицької Ю.О.

відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне цивільну справу за позовом керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі,-

В С Т А Н О В И В :

Керівник Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області звернувся із позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі.

В обґрунтування заявлених вимог вказує, що згідно ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» на замовника забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті покладено зобов'язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов'язковим.

Малинська сільська рада Березнівського району Рівненської області рішенням №335 від 12.10.2012 року затвердила Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів Малинської сільської ради, а також примірну форму договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та затверджено розрахунок розміру пайової участі.

Згідно п.1.3 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів Малинської сільської ради визначено, що воно поширюється на всіх замовників будівництва, незалежно від форми власності, які здійснюють будівництво на території населених пунктів Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області.

Як вбачається із декларації про готовність об'єкта до експлуатації, серія та номер: РВ47, виданої 21.05.2015 року, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області засвідчило завершення будівництвом об'єкта - будівництво магазину-кафе за адресою: АДРЕСА_1, замовником якого є ОСОБА_1 Загальна площа будівлі 176,1 квадратних метри.

Відповідно до вказаної декларації про готовність об'єкта до експлуатації кошторисна вартість будівництва склала 588 702 грн.

Розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населених пунктів Малинської сільської ради визначається у відповідності до пунктів 2.2 і 2.3 вищевказаного Порядку і становить 10 % загальної кошторисної вартості об'єкта будівництва - для нежитлових будівель і споруд.

Однак відповідач, яка є замовником будівництва, до органу місцевого самоврядування з приводу укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не зверталась.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо її обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Малинська сільська рада Березнівського району Рівненської області була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача. З урахування вказаного, просив стягнути з відповідача на користь Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області 57 257 грн.

Прокурор Дячук Ю.О. підтримала заявлені вимоги в повному об'ємі з підстав, що наведені у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_1 позовні вимоги визнала повністю, вказавши, що не була обізнана про необхідність сплати пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, оскільки сільська рада не висувала вимогу щодо укладення відповідного договору. Просила розстрочити сплату вказаної суми, покликаючись на те, що на даний час вона не працює, її тато потребує проведення оперативного втручання та лікування, у зв'язку з чим вона не має змоги сплатити усю суму грошових коштів одним платежем.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши докази, приходить до наступних висновків.

Згідно ч.2 ст.509 ЦК України зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зазначеними ст.11 ЦК України, є, окрім іншого, договори та інші правочини, цивільні права можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади АР Крим або органів місцевого самоврядування.

Згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації, серія та номер: РВ47, виданої 21.05.2015 року, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області засвідчило завершення будівництвом об'єкта - будівництво магазину-кафе за адресою: АДРЕСА_1, замовником якого є ОСОБА_1 Загальна площа будівлі 176,1 квадратних метри.

Згідно ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ч.2, ч.3 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Відповідно до ч.9 ст.40 вищевказаного Закону України визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

За змістом ч. 1, 6, 8 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд; та визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками.

Отже, як вбачається з наведеної норми, зобов'язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту на відповідача покладено актом цивільного законодавства, незалежно від наявності чи відсутності договору між сторонами по справі щодо пайової участі у розвитку інфраструктури.

Укладення договору про пайову участь в силу прямої вказівки закону є обов'язком відповідача, від виконання якого вона ухилились.

Строк, визначений ч.9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для укладення договору пайової участі, - протягом 15 днів із дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, встановлено саме для добровільного виконання стороною зазначеного обов'язку.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством.

Невиконання такого зобов'язання добровільно не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію та в разі не укладення договору є підставою для примусового стягнення з відповідача сум заборгованих місцевому бюджету.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 11.10.2017 року, 09.08.2017 року, 01.02.2017 року.

Разом із тим згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права (неотримання обов'язкових платежів), має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування відповідальності та стягнення збитків необхідною умовою є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дія чи бездіяльність), збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що неправомірна бездіяльність відповідача щодо її обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Березнівська міська рада Рівненської області була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди (збитків). При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із неправомірною бездіяльністю ОСОБА_1

Таким чином, із матеріалів справи вбачається наявність факту у діях відповідача (протиправна бездіяльність) усіх елементів складу цивільного правопорушення для покладення на неї обов'язку відшкодувати збитки.

При визначенні розміру збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі, суд враховує наступне.

Частина 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Малинська сільська рада Рівненської області рішенням №335 від 12.10.2012 року затвердила Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів Малинської сільської ради, згідно положень якого розмір пайової участі становить 10 % загальної кошторисної вартості об'єкта будівництва - для нежитлових будівель і споруд.

На підставі наведеного, суд вважає, що стягненню з ОСОБА_1 на користь Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області підлягає 57 257 (розрахунок №1028/02-29 від 20.12.2017 року).

За п.2 ч.7 ст. 265 ЦПК України, у разі необхідності в резолютивній частині також вказується про надання відстрочення або розстрочення виконання рішення.

Приймаючи до уваги, що клопотання відповідача про розстрочення виконання судового рішення є обґрунтованим, суд вважає за можливе розстрочити виконання рішення на 8 місяців шляхом сплати ОСОБА_1 по 7 157 грн. 12 коп., щомісячно, з дати набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі наведеного, суд стягує з відповідача на користь прокуратури Рівненської області понесені та документально підтверджені судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 1762 (платіжне доручення від 26.02.2018 року №321).

Керуючись ст.ст.263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1; проживає за адресою: АДРЕСА_2 на користь Малинської сільської ради Березнівського району Рівненської області (34610, с.Малинськ вул.Центральна,72 Березнівського району Рівненської області, ) 57 257 (п'ятдесят сім тисяч двісті п»ятдесят сім) грн.

Розстрочити виконання рішення на 8 місяців шляхом сплати ОСОБА_1 по 7 157 грн. (сім тисяч сто п»ятдесят сім) 12 коп., щомісячно, з дати набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1; проживає за адресою: АДРЕСА_2 на користь прокуратури Рівненської області (р/р 5371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації 2800) судовий збір у розмірі 1762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) грн.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Рівненської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Березнівський районний суд Рівненської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду виготовлено 15.08.2018 року.

Суддя: Старовецька Ю. В.