Справа № 361/2337/15-ц
Провадження № 2-во/361/49/18
У Х В А Л А

02 серпня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Бас Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду міста Бровари заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у заочному рішенні суду та у виконавчому листі у цивільній справі № 361/2337/15-ц за позовом Приватного акціонерного товариства Страхова група ТАС до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебувала вищевказана цивільна справа.

Заочним рішенням суду від 06 липня 2015 року позов Приватного акціонерного товариства Страхова група ТАС до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування задоволено.

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у заочному рішенні суду та виконавчому листі у цивільній справі № 361/2337/15-ц. Свою заяву мотивує тим, що він є власником автомобіля марки Hyundai, реєстраційний номер НОМЕР_1. Намагаючись продати вказаний транспортний засіб, йому випадково стало відомо, що на авто накладено арешт. В ході зясування причини та обставин накладення арешту на його автомобіль, заявник звернувся до виконавчої служби, де листом йому було повідомлено, що на виконанні у Броварському МВ ДВС ГТУЮ у Київській області перебувало виконавче провадження № 48912629 про стягнення на користь Приватного акціонерного товариства Страхова група ТАС з ОСОБА_2 страхового відшкодування та в рамках виконавчого провадження постановою державного виконавця накладено арешт на автомобіль заявника ОСОБА_1 При цьому, заявник зазначає, що реєстраційний номер облікової картки платника податків, що зазначений у заочному рішенні від 06 липня 2015 року присвоєно йому, а не ОСОБА_2 Крім того, ПрАТ Страхова група ТАС та заявник ОСОБА_1 не перебували у договірних відносинах. У звязку з наведеними обставинами ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною заявою, оскільки протиправно позбавлений права володіти, користуватися та розпоряджатися транспортним засобом на власний розсуд та у своїх інтересах.

В судове засідання учасники судового процесу не зявились, про час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином. Від представника ПрАТ Страхова група ТАС ОСОБА_3 надійшла заява, в якій просила суд розглядати заяву за відсутності представника страхової компаній, щодо внесення змін до заочного рішення не заперечувала.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ст. 432 ЦПК України, суд який видав виконавчий лист, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню та стягнути на користь боржника безпідставно одержане стягувачем за виконавчим листом.

Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки у заочному рішенні та виконавчому листі задоволенню не підляга, оскільки подана особою яка не є стороною у справі, крім того заявником не надано виконавчий лист, який містить відповідні описки.

Разом з тим, в судовому засіданні встановлено, що заочному рішенні суду від 06 липня 2015 року допущено описку в резолютивій частині, а саме помилково заначено ідентифікаційний номер відповідача ОСОБА_2 - НОМЕР_2, замість вірного НОМЕР_3.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у звязку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частні будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Оскільки судом дійсно було допущено помилку у заочному рішенні суду від 06 липня 2015 року, то суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 432 ЦПК України,суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Внести зміни у другий абзац резолютивної частини заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 липня 2015 року у цивільній справі № 361/2337/15-ц за позовом Приватного акціонерного товариства Страхова група ТАС до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, а саме зазначивши ідентифікаційний номер відповідача замість - НОМЕР_2, вірно НОМЕР_3.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя Радзівіл А.Г.