Справа №359/9617/17
Провадження №2/359/897/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Петровій О.О.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,

встановив:

В грудні 2017 року ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 6 вересня 2013 року позивач видав ОСОБА_1 кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобов`язався повертати ПАТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом в розмірі 30% річних. У випадку неналежного виконання цих грошових зобов`язань ОСОБА_1 зобов`язався сплачувати штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.Відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконував кредитний договір. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 865 гривень 32 копійок, борг по сплаті процентів за користування ним в розмірі 4897 гривень 60 копійок, пеня в розмірі 6786 гривень 89 копійок та штраф в розмірі 1127 гривень 49 копійок. Загальний розмір боргу за кредитним договором становить 13677 гривень 30 копійок. ОСОБА_1 ухиляється від погашення цього боргу. Тому ПАТ КБ «Приватбанк» просить суд стягнути з відповідача борг за кредитним договором в розмірі 13677 гривень 30 копійок.

Представник позивача не з`явився у судове засідання та подав клопотання (а.с.33), в якому вінпозов підтримує та не заперечує проти розгляду цивільної справи у його відсутності.

ОСОБА_1 також не з`явився у судове засідання. Він у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується судовою кореспонденцією (а.с.41).

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 6 вересня 2013 року позивач видав ОСОБА_1 кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобов`язався повертати ПАТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом в розмірі 30% річних. У випадку неналежного виконання цих грошових зобов`язань ОСОБА_1 зобов`язався сплачувати пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.

Ці умови кредитного договору викладені у витязі з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» (а.с.9) та у витязі з умов та правил надання банківських послуг (а.с.10-24). Факт отримання відповідачем кредитної картки та його ознайомлення з тарифами обслуговування кредитної картки «Універсальна» підтверджується копією підписаної ним анкети-заяви (а.с.8).

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується повернути банку або іншій фінансовій установі кредит у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором.

Згідно з ч.1 ст.549 цього ж Кодексу у разі порушення зобов`язання боржник повинен сплатити неустойку (пеню, штраф).

Як роз`яснив Верховний Суд України в правовій позиції №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

З письмових розрахунків, приєднаних до позову (а.с.4-7), вбачається, що відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконує грошові зобов`язання за кредитним договором. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 865 гривень 32 копійок та штраф в розмірі 1127 гривень 49 копійок (500 + 627,49).

Водночас, за вказане порушення на ОСОБА_1 вже накладений штраф. Додаткове стягнення з нього ще й пені буде свідчити про притягнення відповідача до подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж порушення, що прямо суперечить ст.61 Конституції України. Ретельний аналіз цих обставин свідчить про те, що розмір пені взагалі підлягає виключенню зі складу боргу за кредитним договором.

Таким чином загальний розмір боргу склав 1992 гривень 81 копійки (865,32 + 500 + 627,49). Відповідач ухиляється від добровільного погашення цього боргу.

З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути борг за кредитним договором в розмірі 1992 гривень 81 копійки.

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується також сплатити банку або іншій фінансовій установі проценти у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України позивач повинен довести ті обставини, на які він по-силається як на підставу своїх вимог.

Дійсно, з письмових розрахунків, приєднаних до позову (а.с.4-7), вбачається, що у ОСОБА_1 виник борг по сплаті процентів за користування кредитом в розмірі 4897 гривень 60 копійок. При цьому 1 вересня 2014 року розмір процентів за користування кредитом був збільшений до 34,80% річних від суми боргу, а 1 квітня 2015 року до 43,20% річних від суми боргу.

Як вбачається з п.1.1.3.2.4 умов та правил надання банківських послуг (а.с.13), банк має право здійснювати зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта. Якщо протягом 7 днів банк не отримав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови.

Водночас, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ПАТ КБ «Приватбанк» не менше ніж за 7 днів до 1 вересня 2014 року та до 1 квітня 2015 року повідомив відповідача про збільшення розміру процентів за користування кредитом. ОСОБА_1 був позбавлений права висловити свою незгоду з приводу такої зміни тарифів. В такому випадку позивач не мав права застосовувати новий розмір процентів за користування кредитом. Ці обставини свідчать про те, що письмовий розрахунок, приєднаний до позову, в частині розміру боргу по сплаті процентів за користування кредитом не відповідає дійсності. ПАТ КБ «Приватбанк» не подав іншого письмового розрахунку з законними розмірами процентів за користування кредитом.

З огляду на це суд вважає, що підстави для стягнення з ОСОБА_1 на користь позивача боргу по сплаті процентів за користування кредитом в розмірі 4897 гривень 60 копійок відсутні.

Згідно з ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов`язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Встановлено, що ПАТ КБ «Приватбанк» сплатив судовий збір в розмірі 1600 гри-вень. Ця обставина підтверджується платіжним дорученням №PROM5B9SС7 від 15 листопада 2017 року (а.с.31). Пред`явлений позов задоволений на 14,57% (1992,81 : 13677,30 х 100%).

З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 233 гривень 12 копійок (1600 : 100% х 14,57%).

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, ч.1-ч.3 ст.259, ст.ст.263-265, 268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» борг за кредитним договором в розмірі 1992 гривень 81 копійки.

У задоволенні позову в частині вимоги про стягнення боргу за кредитним догово-ром в більшому розмірі відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» витрати на оплату судового збору в розмірі 233 гривень 12 копійок.

Повний текст рішення суду складено 28 червня 2018 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення його в повному обсязі.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О.Борець