Номер провадження 2/754/79/18
РІШЕННЯ

Іменем України

20 липня 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Клочко І.В.

за участю

секретаря судового засідання Шевчук М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_3, про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання права власності на 7/12 частин спадкового майна в порядку спадкування за законом, посилаючись на наступне.

Після смерті матері позивача - ОСОБА_5, відкрилась спадщина на її частку квартири АДРЕСА_1, в якій позивач разом з батьком та матір'ю постійно проживав та проживає в ній на даний час. В подальшому виникла необхідність встановлення родинних відносин між позивачем та матір'ю, у зв'язку з винесенням державним нотаріусом Т.В. Храпійчук постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину від 03 грудня 2014 року. Рішенням Деснянського районного суду від 29.07.2015 року було визнано родинні відносини між позивачем та матір'ю ОСОБА_5.

Вищезазначена квартира була приватизована трьома особами: позивачем, його батьком- ОСОБА_12 та матір'ю - ОСОБА_5 Після смерті батьків позивач є спадкоємцем за законом першої черги, інші спадкоємці ОСОБА_9, та ОСОБА_10 (брати позивача) спадщину не отримали, оскільки померли.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 03.02.2009 року та ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 02.09.2009 року було визнано право власності на 7/24 частини квартири за ОСОБА_11 В подальшому позивачем була куплена частина квартири, яка належала на праві власності за ОСОБА_11

Враховуючи, що нотаріусом не видано свідоцтво про право на спадщину за законом, позивач просить визнати за ним право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 на 7/12 частини квартири АДРЕСА_1.

Ухвалою суду від 09 грудня 2016 року неналежного відповідача - Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація була замінена на належного відповідача Київська міська рада (а.с.70-71).

Крім того, представником позивача уточнені позовні вимоги, згідно яких позивач просив визнати за ним право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця - його матері ОСОБА_5, яке складається з 7/12 частин АДРЕСА_1 (а.с.65-67).

Позивач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4, відповідно до свідоцтва про смерть (а.с.177).

Ухвалою суду від 27 березня 2017 року зупинено провадження по справі до закінчення строку про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 (а.с.181).

Ухвалою суду від 04 жовтня 2017 року відновлено провадження по справі (а.с.187).

Ухвалою суду від 15 січня 2018 року залучено до справи правонаступника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_1 (а.с.193).

04 травня 2018р. ухвалою суду приєднано до матеріалів справи уточнення позовних вимог від ОСОБА_1, яка просить визнати за нею право власності на спадкове майно, в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4, який за життя мав права отримати як спадкоємець спадщину від його матері ОСОБА_5, яка складається з 9/24 частини квартири АДРЕСА_1, але при житті не отримав.

Ухвалою суду від 04 травня 2018р. залучено співвідповідачем ОСОБА_3

16 липня 2018р. до суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_3, який позовні вимоги визнав та просив задовольнити позов.

20 липня 2018 року від представника позивача до суду надійшла заява з проханням слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Від відповідача Київської міської ради відзив на позовну заяву до суду не надходив. За даних обставин, суд вважав за можливе розглядати справу за відсутності відзиву Київської міської ради та на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, власниками квартири АДРЕСА_1 були ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_12 в рівних долях, тобто по 1/3 частині (а.с.12).

ОСОБА_12 помер ІНФОРМАЦІЯ_5, відповідно до свідоцтва про смерть (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_12 з заявами про прийняття спадщини звернулись ОСОБА_9 - 04.04.2000р., ОСОБА_5 - 06.04.2000р., ОСОБА_10 - 04.04.2000р., ОСОБА_4 - 15.02.2014р.(а.с.82-84, 95).

Відповідно до свідоцтва про смерть, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.6).

Відповідно до свідоцтва про народження, батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_12 та ОСОБА_5 (а.с.5)

Згідно інформаційних довідок №31514, 31515 від 13.10.2015р. виданих Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, 2/12 частин квартири АДРЕСА_1 на праві власності зареєстровано за ОСОБА_12, а 5/24 частин квартири зареєстровані на праві власності за ОСОБА_5 (а.с.17,18).

Рідними братами ОСОБА_4 були ОСОБА_9 та ОСОБА_10

Згідно свідоцтва про смерть, ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.7).

Згідно свідоцтва про смерть, ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с.7).

14 лютого 2014р. ОСОБА_4 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Литвин В.Г. з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 (а.с.4).

Відповідно до копії договору купівлі-продажу 7/24 частин квартири, 25.01.2014р. ОСОБА_11 продала, а ОСОБА_4 купив 7/24 частини квартири АДРЕСА_1 (а.с.20-21).

Постановою державного нотаріуса Храпійчук Т.В. П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори від 03.12.2014р. відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину на частину квартири АДРЕСА_1 після смерті батька - ОСОБА_12, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_6. У вищевказаній постанові від 03.12.2014р. встановлено, що вивчивши заяву представника ОСОБА_4 - ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за азаконом на належні частки у спадковому майні після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_12 та ІНФОРМАЦІЯ_6. - ОСОБА_5, заяви інших спадкоємців та інші документи, що знаходяться в спадкових справах №340/2000 до майна ОСОБА_12 та №39/2006 до майна ОСОБА_5, нотаріус дійшла висновку про неможливість вчинення нотаріальних дій. В зазначених спадкових справах неможливо встановити коло спадкоємців, а внаслідок цього і визначити розмір спадкового майна належного до спадкування. До спадкової справи №340/2000 до майна ОСОБА_12 серед заяв про прийняття спадщини подана заява дружини - ОСОБА_5. Згідно наданого свідоцтва про шлюб, виданого повторно В/РАГС Обухівського райуправління юстиції Київської області 10.04.2000р. прізвище дружини після одруження мало бути - ОСОБА_5. Документів про причинно-наслідкові події, що спричинили зміну прізвища нотаріусу з дня відкриття провадження по справі не надано. ІНФОРМАЦІЯ_6. померла ОСОБА_5 До її майна відкрито спадкову справу №39/2006. В наданих свідоцтвах дітей-спадкоємців ОСОБА_9 та ОСОБА_4 мати зазначена як ОСОБА_4. Документального підтвердження зміни прізвища матір'ю спадкоємцями не надано.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29.07.2015р. встановлено факт родинних відносин, а саме ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6., ОСОБА_12, 1928року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 є матірю та батьком відповідно ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_9. Дане рішення не оскаржувалось. (а.с.42-43).

Постановою державного нотаріуса Храпійчук Т.В. П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори від 09.11.1015р. відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті матері - ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_10 та батька ОСОБА_12, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.126).

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.09.2017р., ОСОБА_1 отримала в спадщину після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4, в тому числі з урахуванням ? частки майна, від якої відмовився на її користь син померлого - ОСОБА_3 в розмірі 15/24 частин квартири АДРЕСА_1, яка належала померлому: 1/3 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло, 7/24 частин на підставі договору купівлі-продажу 7/24 частин квартири від 25.01.2014р.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно довідок, які знаходяться в матеріалах спадкової справи, ОСОБА_12 проживав за адресою: АДРЕСА_1 з 31.07.1980р., знятий з реєстраційного обліку як померлий ІНФОРМАЦІЯ_11 ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 1985 року (а.с.105-106).

Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу.

Стаття 1258 ЦК України визначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З урахування викладеного, суд приходить до висновку, що за ОСОБА_4 слід визнати право власності на 9/24 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батьків ОСОБА_12 та ОСОБА_5.

Статтею 1276 ЦК України передбачено у разі, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Враховуючи викладене, суд вважає занеобхідне визнати за ОСОБА_1 право власності на 9/24 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який успадкував вищевказану частину квартири після смерті своєї матері ОСОБА_5.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 328. 1220, 1221, 1223, 1258, 1261, 1268, 1276, 1296 ЦК України, ст.ст. 12,13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_3, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкуванняза законолм на 9/24 частин квартири АДРЕСА_1.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний тест рішення складено 30.07.2018р.

Суддя