Справа № 214/2040/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

02 серпня 2018 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Хомініч С.В.,

секретар судового засідання - Горбунова Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №214/2040/18

за позовною заявою: ОСОБА_1

до відповідача - 1: ОСОБА_2,

відповідача - 2: ОСОБА_3,

про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, -

СУТЬ СПОРУ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою 02.04.2018, в якій просив суд визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3 такими, що втратили право на користування квартирою АДРЕСА_1 та зняття вказаних осіб з реєстраційного обліку.

В обґрунтування пред'явлених вимог вказав, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 17.01.2017 йому належить квартира АДРЕСА_1. Відповідачі є родичами колишнього власника квартири. Позивач їх ніколи не бачив та особисто з ними не знайомий. З дати придбання квартири, а саме з 17.01.2017 відповідачі не проживають у вказаній квартирі. Відповідачі не мешкають у квартирі, жодного разу не з'явилися за її адресою, комунальні послуги не сплачують. Позивач змушений сплачувати комунальні платежі, які нараховуються також і на відповідачів та якими вони не користуються і не сплачують, проте є зареєстрованими в цій квартирі, чим чинять перешкоди позивачу у здійсненні свого законного права як власника квартири на вільне користування, володіння та розпорядження.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, однак подав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримуючи пред'явлені вимоги.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення судового засідання, в судове засідання повторно не з'явилися без повідомлення причин, відзив на позовну заяву не подали.

Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачами спосіб захисту, категорію та складність справи, а також з метою дотримання розумних строків її розгляду суд вважає за можливе справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності заперечень проти такого розгляду справи з боку сторін, що відповідає вимогам ст.279 ЦПК України.

Крім того, враховуючи належне повідомлення відповідачів про дату, час та місце проведення судового засідання, їх неявку до суду без поважних причин, не подання відзиву суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивачів проти заочного розгляду справи.

Заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись.

Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 17.01.2017, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Черник О.П., та зареєстровано в реєстрі за № 38 (а.с. 6-7).

Із змісту договору купівлі-продажу квартири видно, що попередній власник квартири ОСОБА_5 Відповідачі не були попередніми власниками зазначеної квартири, однак значяться в ній зареєстрованими дотепер, що підтверджується довідками виданими відділом реєстрації місця проживання громадян (а.с. 9, 17, 18) та відомостями з адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в Дніпропетровській області (а.с. 19, 20).

Згідно акту мешканців будинку АДРЕСА_1 (а.с. 10) в належній позивачеві квартирі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживають з січня 2017 року.

Разом з тим, як вказував позивач, що не спростовано відповідачами, він останніх не знає, особисто не знайомий, вони є родичами колишнього власника - ОСОБА_5.

Таким чином, визначаючи характер спірних правовідносин між сторонами, з урахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку, що вони склались між дійсним власником та особами пов'язаними з попереднім власником житла - які є колишніми членами його сім'ї.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

З аналізу положень ст.ст. 391, 396 ЦК України слідує, що позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння, на чому також акцентує увагу Вищий спеціалізований суд України з розгляду кримінальних і цивільних справ в п.33,34 Постанови №5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав».

Крім того, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника (його родичів, членів сім'ї) такими, що втратили право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (п.3 ч.1 ст.346 ЦК України).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 є повноправним власником житла, права володіння, користування та розпорядження яким він не має можливості реалізовувати в повному обсязі, оскільки відповідачі, будучи колишніми членами сім'ї власника житла, права на яке у них припились з підстав відчуження майна на користь позивача на підставі цивільно-правової угоди, фактом своєї реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 чинить йому перешкоди у здійсненні такого права, яке за даних обставин підлягає захисту судом шляхом визнання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Відповідно до п. 3.1. Порядку реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні та зразків необхідних для цього документів, затвердженого Наказом МВС України 22.11.2012 №1077 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18 грудня 2012 року за № 2109/22421, - зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви про зняття особи з реєстрації місця проживання, яка подається особою або її законним представником; порядок реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні та зразків необхідних для цього документів; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; паспорта або паспортного документа, що надійшов з органу державної реєстрації актів цивільного стану, або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку. Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі остаточного рішення суду про позбавлення особи права користування житловим приміщенням та інше.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав додатково вирішувати питання про відміну реєстрації відповідачів в спірній квартирі, оскільки уже на підставі визнання їх такими, що втратили право на користування житлом вони повинні бути знятими з реєстрації в житловому помешканні, власником якого є позивач.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, згідно ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів, в рівних частинах з кожного, на користь позивача 704,80 грн. в рахунок відшкодування документально підтверджених витрат по сплаті судового збору (а.с.1).

Керуючись ст.ст.4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, ч.2 ст.247, 258-259, 263-265, 273, 274, 277, 279, 280-284, 287, 354, 355, п.9 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року), суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, витрати на оплату судового збору в розмірі 352 грн. 40 коп. з кожного.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Після набрання рішенням суду законної сили видати виконавчий лист для пред'явлення на виконання у порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження» в частині стягнення судових витрат. Рішення є підставою для зняття ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з реєстраційного обліку.

Заочне рішення може бути переглянуте Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача, оформленою згідно ст.285 ЦПК України та поданою протягом 30 днів з дня його проголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів з дня його ухвалення не подано заяву про перегляд заочного рішення або апеляційну скаргу.

Відомості про сторін:

Позивач: ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання: АДРЕСА_1.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, місце проживання: вул. АДРЕСА_1.

Відповідач: ОСОБА_3, РНОКПП НОМЕР_2, місце проживання: АДРЕСА_1.

Повний текст рішення суду складено та підписано 02.08.2018.

Суддя Хомініч С.В.