У Х В А Л А

Іменем України

26 липня 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Базік А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва під головуванням судді ОСОБА_3 від 27.12.2016 року відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 січня 2018 року, вищезазначена справа за єдиним унікальним номером 754/15332/16-ц, номер провадження 2/754/210/18, передана судді Бабко В.В. у зв'язку з звільненням судді ОСОБА_3.

В судове засідання яке було призначено на 16.04.2018р. позивач ОСОБА_1, який був повідомлений належним чином про час та дату судового засідання не з'явився, тому судом було відкладено на 18.06.2018р. на підставі п. 1 ч. 2 ст.223 ЦПК України.

18.06.2018р. позивач в судове засідання не з'явилась, тому судом було повторно відкладено судове засідання на 26.07.2018р. на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України

26.07.2018р. позивач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, заяви про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходило.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до слідуючого.

Однією з основних засад цивільного судочинства, у відповідність до ст. 2 ЦПК України, є неприпустимість зловживання процесуальних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи.

Стаття 44 ЦПК України зазначає, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи вказане, суд визнає, що сторона позивача 26.07.2018року тричі не з'явився до суду без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомить про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з'явлення не перешкоджає розгляду справи, суд залишає заяву без розгляду.

На порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданами процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу, перебуває у провадженні Деснянського районного суду міста Києва.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважає неможливим розгляд справи за відсутності позивача, а також враховуючи відсутність підтвердження поважності причин неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Відповідно до ст. 257 ч. 1 п.3 ЦПК України, заявник має право знову звернутись до суду з аналогічним позовом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 26 липня 2018року

Суддя В.В. Бабко