Справа № 161/7701/18
Провадження № 2/161/2452/18
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

07 серпня 2018 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючого - судді Рудської С.М.

при секретарі - Ярмолюк В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Торчинської селищної ради Луцького району про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом на обґрунтування вказавши, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2, після смерті якої відкрилась спадщина, а саме: на земельну частку (пай), розміром 3,27 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що знаходиться в колективній власності СГ ЗАТ «Нива» с. Веселе Луцького району, а також на іменні акції СГ ЗАТ «Нива» кількістю 131 шт., номінальною вартістю 50 грн. Заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_2 не лишила, позивач прийняла спадщину шляхом постійного спільного проживання разом з померлою, у зв'язку з чим остання звернулася до приватного нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину. Однак, нотаріус своєю постановою відмовила у вчиненні попередньо вказаної нотаріальної дії, у зв'язку з розбіжністю у родинних відносинах спадкоємця як дочки спадкодавця, а саме в частині написання прізвища «ОСОБА_2/ОСОБА_2» та імені «ОСОБА_2/ОСОБА_2». Зазначила, що в усіх правовстановлюючих документах та свідоцтві про смерть її мати вказана ОСОБА_2. Проте, в свідоцтві про народження позивачки її батьками вказані: батько - ОСОБА_3, мати - ОСОБА_4, в свою чергу позивачка змінила своє прізвище на «ОСОБА_2» у зв'язку з одруженням. Факт родинних відносин між нею та її матір'ю підтверджується довідкою Торчинської селищної ради Луцького району, а також таку обставину можуть підтвердити мешканці с. Торчин. Вважає, що така помилка в розбіжності зазначення прізвища її матері сталася внаслідок перекладу з російської на українську мову. Встановлення факту родинних відносин між нею та її матір'ю - померлою ОСОБА_2, необхідний позивачці для реалізації її спадкових прав. Як вказала, інших спадкоємці після смері ОСОБА_2 окрім неї немає. На підставі викладеного, просить встановити факт, що вона (позивачка) є рідною донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та внаслідок цього, визнати за нею право власності на спадкове майно, а саме: на земельну частку (пай), розміром 3,27 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що знаходиться в колективній власності СГ ЗАТ «Нива» с. Веселе Луцького району; на іменні акції СГ ЗАТ «Нива» кількістю 131 шт., номінальною вартістю 50 грн.

До початку судового засідання позивачем було подано суду заяву з проханням слухати справу за її відсутності, позов підтримує у повному обсязі (а.с. 62).

Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується судовими повістками та поштовими повідомленнями про їх вручення (а.с. 44-45, 52-53). Будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи, відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило.

За таких обставин суд, зі згоди позивача, вважає можливим розглядати справу у заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 (а.с. 7).

Померлій ОСОБА_2 за життя належало право на земельну частку (пай), розміром 3,27 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що знаходиться в колективній власності СГ ЗАТ «Нива» с. Веселе Луцького району, а також на іменні акції СГ ЗАТ «Нива» кількістю 131 шт., номінальною вартістю 50 грн. кожна. Дані обставини підтверджуються наступними документами: копією сертифікату на право на земельну частку (пай) НОМЕР_2, виданого 30.12.1996 року (а.с. 10); копією сертифікату акцій НОМЕР_3 (а.с. 11) (далі - Спадкове майно).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на Спадкове майно.

27.09.2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Максимяк Ж.В. з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Факт прийняття спадщини перевірений за відміткою про реєстрацію місця проживання в паспорті позивача (ч. 3 ст. 1268 ЦК України) (а.с. 55-зворот).

Постановою нотаріуса від 28.02.2017 року у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом на Спадкове майно було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в зв'язку з розбіжністю у родинних відносинах спадкоємця (ОСОБА_1.) як дочки спадкодавця (ОСОБА_2К.), в частині написання прізвища «ОСОБА_2/ОСОБА_3» та імені «ОСОБА_2/ОСОБА_4» (а.с. 14).

Згідно ст. 293, п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд в порядку окремого провадження розглядає цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих нема нових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав, в тому числі, справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

З копії свідоцтва про народження НОМЕР_4 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_1. ЇЇ батьками вказані: батько ОСОБА_3; мати ОСОБА_2 (а.с. 8).

ОСОБА_1. у зв'язку з укладенням шлюбу змінила своє прізвище на «ОСОБА_1» (а.с. 9).

Крім того, факт родинних відносин стверджується довідкою Торчинської селищної ради Луцького району № 51 від 18.09.2017 року, з якої вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 до дня смерті (ІНФОРМАЦІЯ_1) проживала постійно разом з дочкою ОСОБА_1 (а.с. 12).

Отже, встановлення факту родинних стосунків ОСОБА_2, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, та ОСОБА_1, позивача у справі, як дочки та матері, необхідно для реалізації спадкових прав останньої.

Оцінюючи надані докази в їх сукупності, суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_2, як донькою та матір'ю, так як розбіжності у зазначенні прізвища та імені матері ОСОБА_2 виникли у зв'язку з їх перекладом з російської на українську мови.

Спадкування, за нормами ст. ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного Кодексу України, перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що відкривається внаслідок смерті особи, і до складу спадщини входять усі права та обов'язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Судом встановлено, що єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є донька померлої - ОСОБА_1, позивач у справі.

Оскільки, позивач позбавлена можливості оформити спадкові права через нотаріальну контору, оскільки їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, а також вона (позивачка) позбавлена можливості в інший спосіб реалізувати своє право, в частині успадкування майна, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.

На підставі ст.ст. 1216-1218, 1220, 1223, 1268 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 13, 77-81, 258, 259, 265, 273, 280, 352 - 355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Торчинської селищної ради Луцького району про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в смт. Торчині Луцького району, є рідною матір'ю ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2).

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме:

-на земельну частку (пай), розміром 3,27 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що знаходиться в колективній власності СГ ЗАТ «Нива» с. Веселе Луцького району, відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) НОМЕР_2, виданого Луцькою районною державною адміністрацією Волинської області 30.12.1996 року;

-на іменні акції СГ ЗАТ «Нива» кількістю 131 шт., номінальною вартістю 50 грн. кожна, відповідно до сертифікату акцій НОМЕР_3.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Апеляційного суду Волинської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду в повному обсязі складено 07 серпня 2018 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області Рудська С.М.