Справа № 206/760/18
Провадження № 2/206/483/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.08.2018 Самарський районний суд м.Дніпропетровська

в складі:

головуючий суддя Маштак К.С.

за участю:

секретаря Мороза К.Т.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ

09.02.2018 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, провадження у справі відкрито, призначено підготовче засідання.

У судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання щодо залишення позову без розгляду у зв'язку із повторною неявкою позивача та його представника у судове засідання.

Відповідач не заперечував проти залишення позову без розгляду.

Так, судом встановлено, що у судові засідання призначені на 25.05.2018, 07.08.2018 ні позивач, ні його представник, будучи належним чином повідомленими, не прибули у судове засідання та не повідомили про причини неявки, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходило.

Окрім того, від представника позивача під час розгляду справи, а саме: 10.05.2018 та 26.07.2018 надходили заяви про відкладення судового розгляду, у зв'язку із перебуванням його у іншому судовому засіданні, однак, жодного доказу, який би підтвердив вказані представником позивача обставини, щодо наявності у нього інших судових засідань, де він був залучений у якості сторони та/або представника суду ні першого ні другого разу надано не було.

Так, звернення позивача до суду за захистом своїх порушених прав передбачає його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк, та покладає на нього обов'язок добросовісно користуватись своїми правами.

Статтею 44 ЦПК України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, і лише одним обов'язком - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов'язки.

Таким чином, суд вважає, що позивач та її представник, будучи уповноваженим представляти інтереси позивача, нехтуючи своїм обов'язком, передбаченим ст. 44 ЦПК України, не з`явились до суду у судове засідання, не надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, обґрунтованої заяви про відкладення розгляду справи, інформації про поважність неявки, та ін., що не дало суду можливість ухвалити рішення у справі.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов'язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивачем та її представником наданими їм правами та обов'язками.

Окрім вищевикладеного, суд також враховує правові позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з'явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Так, за встановленими правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому, вказана «повторність», на думку суду, означає вчинення «цього знову», тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. В той час як черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому «повторне неприбуття» як підстава для залишення позовної заяви без розгляду означає нез'явлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд зобов'язаний залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 257-261, 263, 294 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 08.08.2018.

Суддя К.С. Маштак