ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Провадження №2/756/5009/18
УХВАЛА

09 серпня 2018 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва О.В. Диба,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Бандола Олександр Олександрович, Оболонський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління у місті Києві про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, поділ майна та зняття арешту,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до відповідачапро встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, поділ майна та зняття арешту, однак, в порушення вимог ст.175 ЦПК України позивач не виконав вимог, які ставляться до позовної заяви при зверненні до суду, які унеможливлюють відкриття провадження по справі, а саме:

- позивачем не в повній мірі сплачено судовий збір за заявлення позовних вимог немайнового характеру;

Пунктом 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у чинній редакції визначено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції про його сплату.

Крім того, у пункті 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з питань розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року (із змінами і доповненнями) зазначено, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Як убачається з позовної заяви, позивачем заявлено чотири вимоги немайнового характеру (вимога встановити факт проживання однією сім'єю, вимога визнати спірну квартиру об'єктом спільної сумісної власності, вимога скасувати заборону на відчуження, вимога зняти арешт з майна), тому позивачу необхідно сплатити судовий збір в загальному розмірі 2819,20грн. (704,80 грн. *4). Однак позивачем додано до позову оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн., що свідчить про несплату судового збору в повному обсязі.

Таким чином, позивачу слід надати доказ про сплату ним судового збору в розмірі, який визначений нормами чинного законодавства України, а саме: доплатити судовий збір в розмірі 2114,40 грн. за пред'явлення інших трьох вимог немайнового характеру.

За приписами ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

- позивачем не сплачено судовий збір за заявлення позовної вимоги майнового характеру;

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у чинній редакції визначено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції про його сплату.

У позовній заяві позивач просить визнати за ним право власності на нерухоме майно. Згідно Висновку про вартість майна станом на 27.06.2018 року ринкова вартість спірної квартири склала 1 162 800,00 грн. Враховуючи те, що позивач просить визнати за ним право власності на ? частину квартири (вартістю 581 400,00 грн.), то 1 відсоток ціни позову (розмір судового збору) - це 5814,00 грн., тому ОСОБА_1 відповідно треба доплатити судовий збір та надати доказ про його сплату.

Таким чином, позивачу слід надати доказ про сплату ним судового збору в розмірі, який визначений нормами чинного законодавства України, а саме: сплатити судовий збір за пред'явлення позовної вимоги майнового характеру в розмірі 5814,00 грн.

- позивачем не залучено до участі у справі осіб, на права та законні інтереси яких може вплинути можливе рішення суду;

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов'язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Так, із матеріалів позовної заяви убачається, що постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандолою О.О.№56129410 від 06.04.2018 року та головного державного виконавця Оболонського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві №53680780 від 03.04.2017 рокунакладено арешт на спірну квартиру.

Таким чином, зважаючи на те, що рішення суду може вплинути на права та обов'язки стягувачів, суд вважає, що позивачу слід залучити до участі у справі осіб, на користь яких здійснено обтяження майна та у відповідності до вимог ст. 177 ЦПК України додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників.

Згідно ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз'яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_2) до ОСОБА_2 (дата народження невідомо, РНОКПП НОМЕР_2, АДРЕСА_1), треті особи: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Бандола Олександр Олександрович (м. Київ, вул. Коперніка, 3), Оболонський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління у місті Києві (м. Київ, вул. Тимошенка, 2-Д) про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, поділ майна та зняття арешту- залишити без руху;

Надати позивачу строк для усунення недоліків - протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали;

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О.В. Диба