№ 207/1838/18
№ 2/207/1193/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2018 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бистрової Л.О.

при секретарі Мозоль О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Камянське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: Перша ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: Перша ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування предявлених позовних вимог позивачем вказано, що вона, ОСОБА_1 (прізвище до одруження ОСОБА_3) ОСОБА_4, є донькою ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-КИ №080778 виданим 29.05.2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Баглійської районної ради м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області та свідоцтвом про шлюб серії І-КИ №298640.

Її мати ОСОБА_3, померла 10 березня 2018 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-КИ №789449 виданим 12.03.2018 року Південним районним у місті ОСОБА_2 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №243. Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно. Вона вважала, що квартира АДРЕСА_1 за життя належала її матері, оскільки цю квартиру мати успадкувала після смерті свого батька ОСОБА_5, який помер 24 травня 2009 року.

Під час звернення до Першої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, їй було повідомлено, що її мати ОСОБА_3 за життя не оформила спадщину після смерті свого батька, її дідуся ОСОБА_5. Бажаючи оформити спадщину після померлого дідуся ОСОБА_5 у квітні 2018 року, вона звернулась до державного нотаріуса ОСОБА_6 для видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті дідуся ОСОБА_5, про що свідчить витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №51743822 від 27.04.2018 року, згідно якого спадкову справу №62348031 (у нотаріуса №304/2018) заведено 27.04.2018 року. Однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та надано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 травня 2018 року, в якій значиться, що нотаріальна дія, а саме видача свідоцтва про право на спадщину на її імя, не може бути вчинена, оскільки вона після смерті ОСОБА_5 до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталась і, таким чином, пропустила шестимісячний строк, встановлений законом для прийняття спадщини.

Вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини нею був пропущений з поважних причин, оскільки на момент відкриття спадщини після смерті дідуся ОСОБА_5 їй було лише 15 років, вона була неповнолітньою та юридично необізнаною. Просить позов задовольнити, визначивши їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не зявилась. Подала суду заяву, у якій просили справу розглянути без її участі. Позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради у судове засідання не зявився. Подав суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Третя особа Перша ОСОБА_2 державна нотаріальна контора у судове засідання не зявилась. Подали суду заяву про розгляд справи без участі їх представника.

На підставі ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав:

В судовому засіданні встановлено, що 10 березня 2018 року померла мати позивача ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-КИ №789449 від 12.03.2018 року.

Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 (колишня назва Дніпродзержинськ) Дніпропетровської області, яку вона успадкувала після смерті свого батька ОСОБА_5, який помер 24 травня 2009 року.

04 травня 2018 року позивач звернулась до державного нотаріуса Першої ОСОБА_2 державної нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову у вчинені нотаріальної дії в звязку з пропуском шестимісячного строку.

Строк для прийняття спадщини позивачем був пропущений з поважних причин, а саме: юридична необізнаність.

Статтею 1216 ЦК України зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Так, згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, позовна заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1216-1217, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 7-12, 18, 81, 89, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа: Перша ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці від дня вступу рішення в законну силу, для прийняття спадщини після померлого 24 травня 2009 року ОСОБА_5.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно до п. п. 15.5 п.п.15 ч. 1 Розділу ХШ «Перехідні Положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий суддя Л.О. Бистрова