Справа № 467/301/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2018 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого судді Догарєвої І.О., при секретарі Фесенко К.В., відповідача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2,

у ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Арбузинка цивільної справи за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

в с т а н о в и в:

26 березня 2018 року ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості спадкодавця ОСОБА_3, що помер 03 квітня 2013 року, за кредитним договором від 25 квітня 2008 року в розмірі 6657,91 грн.

Ухвалою від 02 квітня 2018 року позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків. На виконання даної ухвали 07 травня 2018 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви та клопотання про витребування доказів.

Ухвалою від 11 травня 2018 року у справі відкрито провадження, розгляд справи вирішено провести в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 08 червня 2018 року о 09:00 годині, явку представника позивача ПАТ КБ «Приватбанк» в підготовче судове засідання визнано обовязковою. Крім того, при вирішенні питання про відкриття провадження, судом частково задоволено клопотання позивача про витребування доказів, зобовязано Арбузинську державну нотаріальну контору Миколаївської області надати Арбузинському районному суду Миколаївської області копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3, що помер в смт.Арбузинка 03 квітня 2013 року, зобовязано Відділ в Арбузинському районі Головного управління Держгеокадастру в Миколаївській області надати Арбузинському районному суду Миколаївської області відомості щодо зареєстрованого права власності на земельні ділянки на імя ОСОБА_3 станом на 03 квітня 2013 року, зобовязано Регіональний сервісний центр МВС України в Миколаївській області надати Арбузинському районному суду Миколаївської області відомості щодо зареєстрованого права власності на транспортні засоби на імя ОСОБА_3 станом на 03 квітня 2013 року. В задоволенні іншої частини клопотання відмовлено за невмотивованістю.

В підготовче судове засідання, призначене на 08 червня 2018 року представник позивача не зявився, в звязку з чим підготовче судове засідання відкладене до 09 серпня 2018 року.

В судове засідання, яке відбулось 09 серпня 2018 року, представник позивача, не зявився, причини неявки суду не повідомив, будучи належно повідомленим про час і місце розгляду справи. На електронну пошту суду до початку підготовчого судового засідання надійшла відповідь представника позивача на заперечення та «клопотання про направлення запитів з метою виявлення правоприємників та спадкового майна». В клопотанні представник позивача, вказує, що йому в ході розгляду справи стало відомо, що позичальник ОСОБА_3 помер 03 квітня 2013 року, відповідь Арбузинської державної нотаріальної контори не є підставою для ствердження, що спадщину ніхто не прийняв, необхідно переконатись у відсутності фактичних спадкоємців та спадкового майна, з метою встановлення правонаступників та спадкового майна, керуючись ст.43 ЦПК України просив суд направити запит до житлово-експлуатаційної організації з метою отримання довідки про склад сімї та виявлення правонаступників (фактичних спадкоємців); направити запит до державної реєстраційної служби з метою виявлення нерухомого майна, яке належало померлому ОСОБА_3 та входить до спадкової маси та надання витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо субєкта, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, направити запит до відповідного реєстраційно-екзаменаційного підрозділу Державтоінспекції з метою виявлення рухомого майна, яке належало померлому ОСОБА_3 та входить до спадкової маси; направити запит до органів державного земельного кадастру з метою отримання витягу ДЗК.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 проти задоволення клопотання не заперечували.

Дослідивши клопотання, думку учасників справи, що зявились в підготовче судове засідання суд зазначає наступне.

Положення ст.ст.2,13 ЦПК України передбачають, що однією з основних засад цивільного судочинства в Україні є диспозитивність, сутність якої полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Порядок та підстави витребування доказів судом визначні ст.84 ЦПК України, згідно якої учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Клопотання представника позивача не відповідає вимогам ч.2 ст.84 ЦПК України, оскільки:

1) не містить даних щодо житлово-експлуатаційної організації, яка має надати довідку про склад сімї, не вказані підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

2) не містить відомостей щодо конкретної особи, якій, на думку представника позивача, суд має направити запит з метою виявлення нерухомого майна, яке належало померлому ОСОБА_3 та входить до спадкової маси та надання витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо субєкта, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, не вказані підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

3) не містить відомостей щодо конкретного реєстраційно-екзаменаційного підрозділу Державтоінспекції, до якого, на думку представника позивача, необхідно звернутись з метою виявлення рухомого майна, яке належало померлому ОСОБА_3 та входить до спадкової маси, не вказані підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) не містить відомостей щодо конкретного органу державного земельного кадастру до якого, на думку представника позивача, необхідно звернутись з метою отримання витягу ДЗК, не вказані підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

5) щодо жодного доказу не зазначені вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За таких умов, клопотання представника позивача не може бути задоволене.

Крім того, звернення з подібним клопотанням свідчить про те, що представник позивача не знайомий з матеріалами справи, зокрема з ухвалою суду від 11 травня 2018 року, якою судом вже витребовувались докази за клопотанням саме сторони позивача, та представник позивача фактично ставить перед судом повторно ті питання, які судом вже вирішені.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Відповідно до п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обовязків.

З огляду на викладені обставини, суд вважає за необхідне розяснити позивачу необхідність добросовісно користуватись своїми процесуальними правами, неприпустимість зловживання процесуальними правами, та наслідки такого зловживання, передбачені главою 9 ЦПК України.

Крім того, суд вважає за необхідне розяснити позивачу, що згідно з положеннями статті 43 ЦПК України учасники справи мають наступні права та обовязки.

1. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

2. Учасники справи зобовязані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи;

3) зявлятися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обовязковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

3. У випадку невиконання учасником справи його обовязків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Крім того, суд вважає за необхідне розяснити позивачу положення ч.ч.1,2,3 статті 51 ЦПК України, згідно з якими:

1. Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

2. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

3. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 84, 128, 223, 274 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника Публічного акціонерного товариства «Приватбанк» про витребування доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ab.mk.court.gov.ua/sud1401/gromadyanam/csz/.

Суддя І.О. Догарєва