справа 2-1647/12
У Х В А Л А

10 серпня 2018 року м. Житомир Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з заявою, якою просить зняти арешт з належного йому майна, накладений по цивільній справі № 2-1647/12.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до положень ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Дослідивши матеріали цивільної справи № 2-1647/12, з'ясувалось, що арешт на майно ОСОБА_1 (транспортні засоби ВАЗ 21043 д.н.з. НОМЕР_1, ВАЗ 21074 д.н.з. НОМЕР_2, будівля кролеферми, яка знаходиться на території Станишівської сільської ради Житомирського району, комплекс будівель і споруд №5, був накладений не по вказаній цивільній справі, а в рамках кримінального провадження №1-284/11 по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 172 КК України.

Порядок скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, передбачений ст. 174 КПК України. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Позиція щодо питання про зняття накладеного за кримінальним провадженням арешту не має вирішуватися в рамках цивільного судочинства, викладена й у п. 1 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року за № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна».

Зокрема, відповідно до п. 1 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов'язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Зважаючи на викладене, питання про накладення та зняття арешту за кримінальним провадженням має вирішуватися саме в рамках такого провадження, зокрема законність накладення арешту в рамках кримінальної справи (провадження), або наявність чи відсутність підстав для зняття такого арешту, не відноситься до компетенції суду в порядку цивільного судочинства. Суд при розгляді цивільної справи не може приймати з цього приводу рішення по суті питання (навіть й про відмову у задоволенні позову), оскільки таке рішення передбачає оцінку питань поза межами компетенції суду в рамках цивільного судочинства.

Якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, суддя при вирішенні питання про відкриття провадження по справі відмовляє у такому відкритті (п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Зважаючи на наведені положення, встановлено наявність підстав для відмови у відкритті провадження по справі, оскільки вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та роз'яснити заявнику, що розгляд таких питань має здійснюватися в порядку виконання судових рішень за правилами, встановленими КПК України.

Керуючись ст.ст. 259, 352, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про зняття арешту з майна.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області.

Суддя Є. О. Грубіян