Справа № 635/6908/17
Провадження № 635/144/2018
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

30 липня 2018 року смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Ільїної Г.І.,

секретар судового засідання - Літінська Г.В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, -

в с т а н о в и в :

22 листопада 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з вказаним позовом, в якому просить визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 13.09.2010, зареєстрований за номером 1896.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08.12.2017 провадження по справі було відкрито і справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

У судові засідання по даній справі призначені на 22.01.2018, 10.04.2018, 30.07.2018 року, позивач ОСОБА_1 не з'являвся. Крім того, 21.01.2018 позивачем було подано до суду заяву, в якій він просив не розглядати справу у його відсутність (а.с. 47).

На зазначену у позовній заяві адресу місця проживання позивача ОСОБА_1, а саме: АДРЕСА_1, у порядку ст. 128 ЦПК України було надіслано судові повістки про виклик до суду, однак позивач їх не отримував, внаслідок чого їх було повернуто до суду. Також, слід зауважити на тому, що ОСОБА_1 раніше отримував судові повістки за вказаною адресою, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 64, 69), тому у суду не виникало необхідності з'ясовувати у позивача іншу поштову адресу місця його проживання.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу частини третьої статті 131 ЦПК України суд визнає, що ОСОБА_1 повторно не з'явився до суду без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог частин першої статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов'язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Таким чином, враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина третя статті 257 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 223, 257, 260, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права на повторне звернення до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо така скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення їм ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Харківський районний суд Харківської області.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г.І. Ільїна