пр. № 2/759/5491/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2018 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, суд

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 05.07.2018 р. відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

20.07.2018 р. відповідач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вивчивши матеріали справи та клопотання відповідача, суд дійшов наступного висновку.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та справи, що виникають з трудових відносин, справ незначної складоності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи, що передбачено частиною 4 статті 19 та частиною 1 статті 274 ЦПК України.

Згідно з приписами частини 5 статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до частини 5 статті 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами частини 6 статті 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі викладених норм, клопотання відповідача задоволенню не підлягає, оскільки не містить належних обгрунтувань того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як передбачає частина 8 статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

Таким чином, прихожу до висновку про недоцільність зміни порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Керуючись ст. ст. 19, 274 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :