Справа № 520/3199/18
Провадження № 2/520/4140/18
Київський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого - судді Коваленко О.Б.
За участю - секретаря Маценко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Київський РВ у м.Одеса ДМС України, про усунення перешкод у користування власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
19.03.2018 року позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися з позовом до ОСОБА_3, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пояснили суду, що 17.06.2002 року позивачам на підставі договору дарування належить квартира за адресою: АДРЕСА_2. Відповідач ОСОБА_3 був зареєстрований в квартирі, але з 2008 року не проживає, предметів його особистого вжитку та майна в квартирі немає. Місце знаходження відповідача не відоме. Позивачі змушені сплачувати комунальні платежі за відповідача, що порушує їх права як власників житла. Позивачі просять позов задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заяв та клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило.
Представник третьої особи Київський РВ у м.Одеса ДМС України в судове засідання не з'явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який повідомлений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення позивачки, пояснення свідків, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.
У судовому засіданні встановлено, що згідно договору дарування від 17 липня 2002 року позивачам ОСОБА_1, ОСОБА_2 належить квартира за адресою: АДРЕСА_1. (а.с.6).
В квартирі за адресою: АДРЕСА_1 на реєстраційному обліку перебуває відповідач ОСОБА_3.
Згідно з актом про непроживання від 07.03.2018 року вбачається, що ОСОБА_3 за адресою: за адресою: АДРЕСА_1,з 2008 року по теперішній час не проживає (а.с.13).
З довідки №471 від 02.05.2018 року Комунальної установи «Центр Первинної медико- санітарної допомоги №4» вбачається, що згідно з медичної документації Ф№036 / у (журнал реєстрації виданих листків непрацездатності), журналу обліку іногородніх і не зареєстрованих пацієнтів, за період з 01 липня 2014 року (дата початку роботи КУ «ЦПМСД №4» по теперішній час в КУ «ЦПМСД №4» ОСОБА_3 не звертався, на «Д» обліку не перебував. Амбулаторна карта в реєстратурі Центру відсутня.
Свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5, які були допитані у судовому засіданні пояснили суду, що вони знайомі з позивачами, вони є сусідками, проживають в одному АДРЕСА_1. Свідки підтвердили суду, що відповідач ОСОБА_3 не проживав за адресою: АДРЕСА_1,більше десяти років.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
На підставі ч. 1 ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Стаття 319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
В силу статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї , інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Згідно з постановою Пленуму Верховного суду України від 12.04.1985 року 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», на ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресовка кореспонденції, утворення сім'ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в інший населений пункт, укладання трудового договору на визначений строк, тощо).
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Київський РВ у м.Одеса ДМС України, про усунення перешкод у користування власністю, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 13,76-81, 259, 263-265, 273, 280-282, 354-355 ЦПК України ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Київський РВ у м.Одеса ДМС України, про усунення перешкод у користування власністю, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,- задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення суду.

Суддя Коваленко О. Б.