Справа № 180/974/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2018 р.

Марганецький міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Нанічкіної Н.М.,

з секретарем судового засідання Горіною А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Марганець в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади м.Марганець в особі Марганецької міської ради Дніпропетровської області, третя особа ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 16 грудня 2005 року померла його мати ОСОБА_3 ОСОБА_2 її смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири № 21 по Сонячному кварталу в м.Марганець Дніпропетровської області. Квартира була приватизована на померлу матір, його батька ОСОБА_4, його сестру ОСОБА_5, його зятя ОСОБА_6, сина сестри ОСОБА_7 та на нього. Мати з батьком проживали в квартирі вдвох, батько помер 17 червня 2005 року. Мати фактично прийняла спадщину після батька, він та сестра заяви не писали та вступили у спадок після смерті батька, але оформити спадок мати не встигла, хворіла та за день до закінчення шестимісячного строку прийняття спадщини померла. З сестрою він домовились, що частку матері вона переоформить на себе, а згодом на свого сина. ОСОБА_7 мав 1/6 частку вказаної квартири і весь час в ній проживав. Згодом він поїхав на заробітки і був впевнений, що сестра оформила частку матері. У 2011 році помер син сестри ОСОБА_7 і сестра вступила у спадок на 1/3 частину квартири. У 2012 році він прописався у спірній квартирі. Восени 2017 року він знову поїхав на заробітки, сестра сказала, що квартира після смерті сина їй не потрібна, тому вона та її колишній чоловік хочуть подарити йому їхні частки. У травні 2018 року йому стало відомо, що ОСОБА_2 та ОСОБА_6 подарували йому ? частину квартири, а 1/3 частина, що належала його матері 1/6 частина та 1/6 частина після смерті батька не оформлена його сестрою. Він звернувся до Марганецької нотаріальної контори з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири № 21 будинку №5 по Сонячному кварталу в м.Марганець Дніпропетровської області, але йому було відмовлено тому, що він пропустив строк для прийняття спадщини. Вважає, що пропустив строк з поважних причин, оскільки вважав, що сестра вступила у спадок, але цього не зробила і йому нічого не сказала. Просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті його матері.

Представник позивача надав заяву, в якій просив справу розглядати за його відсутності та за відсутності позивача.

Представник відповідача територіальної громади м.Марганець Дніпропетровської області в особі Марганецької міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не прибув з невідомих суду причин, про розгляд справи повідомлений належним чином. Відзиву на позов не надав.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась, про розгляд справи повідомлялася належним чином. Пояснень щодо позову не надала.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та наведені у позовній заяві доводи, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позову з таких підстав.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частина 2 вказаної статті передбачає, що ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про власність на житло квартира № 21 будинку № 5 по Сонячному кварталу в м.Марганець Дніпропетровської області належала на праві власності ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_7 (а.с.7).

ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками позивача ОСОБА_1 (а.с.4).

17 червня 2005 року помер батько позивача ОСОБА_4 (а.с.5).

16 грудня 2005 року померла мати позивача ОСОБА_3 (а.с.6). ОСОБА_2 її смерті відкрилася спадщина на належне померлій майно.

21 травня 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Марганецького міського нотаріального округу ОСОБА_8 з питання відкриття спадкової справи після померлої 16 грудня 2005 року матері ОСОБА_3, однак йому в тому було відмовлено у звязку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.13).

Позивач вказує, що причиною пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини до відповідної нотаріальної контори є те, що між ним та його сестрою ОСОБА_2 була усна домовленість про те, що сестра оформить на себе спадщину після смерті матері. Що сестра не вступила у спадок, він не знав. Вважає, що він пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування» зазначає, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки позивачем та його представником не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов'язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами, а крім того з дня відкриття спадщини сплинуло більше десяти років.

Керуючись статтями ст.ст.12, 13, 77-81, 141, 259, 263-265, 268, 279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В позові відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Марганецький міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження за умов, визначених в ч.2 ст.354 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, паспорт серія АЕ 644387, виданий Марганецьким МВ УМВС України в Дніпропетровській області 19.06.1997 року, зареєстрований: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідач: територіальна громада м.Марганець в особі Марганецької міської ради, , юридична адреса: Дніпропетровська область, м.Марганець, вул.Єдності, 29-а.

Третя особа: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрована: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Повне судове рішення складено 17 липня 2018 року.

Суддя: Н. М. Нанічкіна