У х в а л а

25 липня 2018 року

м. Київ

справа № 740/967/16-ц

провадження № 61-40363 ск 18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 19 січня 2018 року та постанову апеляційного суду Чернігівської області від 7 червня 2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерного комерційного банку «Київ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішенню питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Разом з тим, представником заявників до касаційної скарги додано клопотання про звільнення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від сплати судового збору, враховуючи майновий стан, посилаючись на частину другу статті 8 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження вказаних обставин представник заявника надав суду касаційної інстанції довідку про доходи ОСОБА_2 за попередній календарний рік та довідку товариства з обмеженою відповідальністю агропромислової компанії «Магнат» про те, що ОСОБА_1 у товаристві

не працює.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із матеріалів касаційного провадження убачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є відповідачами у справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерного комерційного банку «Київ» про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачені умови звільнення від сплати судового збору лише позивачів.

Інших доказів про наявність пільг у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо сплати судового зборуматеріали касаційного провадження не містять.

У зв'язку з наведеним заявникам необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 1 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів».

Розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви за вимогу майнового характеру (відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення), в розмірі оспорюваної суми, тобто (3 441 грн*200%=6 882 грн).

Ураховуючи характер спору та клопотання у скарзі, ОСОБА_1 та

ОСОБА_2необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 6 882 грн.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 19 січня 2018 року та постанову апеляційного суду Чернігівської області від 7 червня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 27 серпня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Б. І. Гулько