____________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/8182/18
провадження № 2/520/5244/18
УХВАЛА

м. Одеса

23.07.2018 року суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Відділ реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції м. Одеси про визнання батьківства,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси звернулася позивач ОСОБА_1 із позовною заявою та просить визнати ОСОБА_2 батьком дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та внести відомості до актового запису про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначивши батьком дитини ОСОБА_2, громадянина України.

За результатами автоматизованого розподілу цивільної справи між суддями Київського районного суду м. Одеси справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/8182/18, головуючим визначено суддю Літвінову І.А.

Предметно, субєктно та інстанційно справа відноситься до юрисдикції Київського районного суду м. Одеси.

Щодо територіальної юрисдикції (підсудності) справи, то у відповідності до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною першою статті 28 ЦПК України передбачено, що позови про визнання батьківства відповідача можуть предявлятися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Довідкою територіального відділу ГУ ДМС України в Одеській області, одержаною на запит суду, підтверджено, що позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт: КМ 627662, виданий 14.12.2009 р. Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області) значиться зареєстрованою за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Адреса реєстрації позивача відноситься до Київського району міста Одеси.

Територіальна юрисдикція (підсудність) цивільної справи № 520/8182/18 визначається за правилами частини першої статті 28 ЦПК України.

Щодо відповідача ОСОБА_2, то спеціалістами ВАДР ГУ ДМС України в Одеській області зазначено, що із такими даними в місті Одесі та Одеській області значилися зареєстрованими дві особи: ІНФОРМАЦІЯ_4 (за адресою: Одеська область, Кілійський район, с. Шевченко, вул. Кр. Армії, 79; паспорт: КК 537513, виданий 28.11.2000 р. Кілійським РВ Одеської області) та ІНФОРМАЦІЯ_5 (був зареєстрованим за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, знятий з реєстрації у звязку зі смертю).

Відомості про ОСОБА_2, за зазначеними позивачем даними - проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 у ВАДР ГУ ДМС України, відсутні.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно, з метою ідентифікації відповідача, уточнити його данні, вказавши дату та рік народження, паспортні дані чи ідентифікаційний код для можливості ідентифікувати учасника справи.

Також судом встановлені інші підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху, у звязку із недодержанням вимогам статей 175-177 ЦПК України при її оформленні.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач додала документ сплати судового збору на суму 704,80 грн.

При ознайомленні з прохальною частиною позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що позивач просить :

визнати ОСОБА_2 батьком дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1;

внести відомості до актового запису про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначивши батьком дитини ОСОБА_2, громадянина України.

Тобто позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Враховуючи редакцію, у якій викладені позовні вимоги, позивачу необхідно вчинити наступні дії: по-перше, - уточнити зміст позовних вимог, зазначивши особу, на яку позивач просить покласти обовязок внести відомості до актового запису; по-друге доплатити судовий збір.

Так, частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI встановлено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 704,80 грн.

Таким чином, оскільки позивач заявляє дві вимоги немайнового характеру, враховуючи п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», та за відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 слід доплатити судовий збір ще за одну вимогу немайнового характеру, а саме 704, 80 грн.

Платiжнi реквізити для перерахування судового збору: Отримувач коштів УК у Київському районі; Код отримувача (код ЄДРПОУ) 38016923; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 5005; Код класифікації доходів бюджету - 22030101 ; Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України,050).

Звертається особлива увага позивача на вимоги, встановлені статтею 95 ЦПК України щодо доказів, які подаються до суду.

Відповідно до положень вказаної процесуальної норми письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказані положення Цивільного процесуального кодексу України узгоджуються з порядком засвідчення копій документів, визначеним пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Діючими з грудня 2017 року процесуальними нормами, а саме частинами другою, четвертою, восьмою статті 83 ЦПК України встановлено, - позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо докази не може бути подано у встановлений законом строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

За положеннями частини першої статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Жоден із доданих до позовної заяви ОСОБА_1 письмових доказів не засвідчений.

Згідно з частиною пятою статті 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач вказує, що відповідач за час сумісного проживання з позивачем визнавав своє батьківства. Крім того, в позовній заяві позивач зазначає, що для встановлення батьківства мають значення фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання.

Утім, позивач не зазначає докази, якими має намір підтверджувати наступні обставини:

-визнання батьківства відповідачем;

-спільне проживання матері та батька дитини;

-ведення батьками спільного господарства до народження дитини;

-спільне виховання чи утримання дитини.

Частиною третьою статті 177 ЦПК України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про витребування доказів, тощо.

Також позивачу необхідно усунути наступні недоліки:

зазначити у позовній заяві повне найменування суду, до якого подається заява: «Київський районний суд м. Одеси» (п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК);

відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти третьої особи - Відділу реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції м. Одеси (див. сайт http://just.odessa.gov.ua/?view=cat&a=r;category=151) (п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК);

зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 9 ст. 175 ЦПК).

Позивачу також пропонується зазначити:

чи проводились ним заходи досудового врегулювання спору (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК);

чи здійснювались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК).

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обовязкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи виявлені недоліки при оформлені позовної заяви ОСОБА_1, на виконання вимог частини першої статті 185 ЦПК України, суддею постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачеві встановлюється строк усунення недоліків.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка справи до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та на забезпечення розгляду справи без зволікань, з додержанням розумних строків, наслідком чого є економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, повязаних із безпосереднім розглядом справи.

Керуючись ст. ст. 95, 175-177, 185, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (паспорт: КМ 627662, виданий 14.12.2009 р. Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області) до ОСОБА_2, третя особа Відділ реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції м. Одеси про визнання батьківства - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк усунення недоліків шляхом повного виконання вимог, встановлених статтями 95, 175-177 ЦПК України щодо форми, змісту та порядку подання позовної заяви, відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали, протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали.

Забезпечити позивачу умови для засвідчення копій письмових доказів, доданих до позовної заяви безпосередньо у приміщені суду. Обовязок по виконанню цієї частини ухвали покласти на секретаря судового засідання Молодова В.С.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою до суду, розяснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Літвінова І. А.