Справа № 349/691/18
Провадження № 2-ві/349/1/18
У Х В А Л А

26 липня 2018 року м. Рогатин

Рогатинський районний суд Івано-Франківської області

у складі головуючого судді Лошак О.О.

з участю секретаря судового засідання Сірко І.В.

позивачки ОСОБА_1

представника позивачки ОСОБА_2

третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог щодо предмета спору

ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Могили Руслана Григоровича,-

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Могили Р.Г. знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про скасування будівельного паспорта (справа №349/691/18; провадження №2/349/323/18).

09 липня 2018 року, 12 липня 2018 року на адресу суду позивачкою по справі ОСОБА_1 через канцелярію суду направлено заяву про відвід судді Могили Р.Г. (вх.№3516, №3591).

Ухвалою Рогатинського районного суду від 16 липня 2017 року відвід судді визнано необгрунтованим та згідно вимог визначених ч.3 ст.40 ЦПК України зупинено провадження у вищезазначеній справі та заяву про відвід передано для розгляду іншому судді в порядку, визначеному ст.33 ЦПК України.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 заяву про відвід судді Могили Р.Г. підтримала повністю із підстав, які наведені у заяві. Зазначила, що суддя Могила Р.Г. неправомірно залучив до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3 за що ймовірно отримав від ОСОБА_3 неправомірну вигоду. Позивач не погоджується із процесуальними діями судді Могили Р.Г., ненадання ій можливості дати обгрунтовані пояснення.

Представник позивачки ОСОБА_2 пояснив, що його довірителька згідно вимог ЦПК України має право заявити відвід головуючому по справі. Однак він не брав участі в складенні заяви щодо відводу, обгрунтуванні підстав для відводу судді.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не прибула.

Третя особа ОСОБА_3 пояснив, що підстави щодо відводу судді, які зазначені позивачем ОСОБА_1 є надуманими, не підтверджені жодними доказами, будь-яких стосунків поза межами судового засіданні з головуючим по справі суддею Могилою Р.Г. в нього ніколи не було і немає на даний час.

Порядок вирішення питання заявленого відводу регулюється ст. 40 ЦПК України.

Частинами 1-3 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо відвід обгрунтований. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Автоматизованою системою документообігу суду суддю Лошак О.О. визначено для розгляду питання про відвід у вказаній справі.

Вивчивши зміст заяви ОСОБА_1, вислухавши пояснення ОСОБА_1, представника ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3 у судовому засіданні з приводу обставин, які зазначені у заяві про відвід судом встановлено наступне.

Підстави для відводу судді передбачені ст.36 ЦПК України та визначені ст. 37 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч.1, ч.5 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

За ч.3 ст.368 ЦК України, ст.60 ЦК України майно, яке набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя. За ч.1 ст.369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Судом було встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 15 травня 2009 року перебувають у зареєстрованому шлюбі. Домоволодіння, що розташоване в м.Рогатині по вул. Завода (Якіра), буд.№13 ОСОБА_4 придбала згідно договору купівлі-продажу від 05 липня 2011 року, тобто за час перебування у шлюбі.

За таких обставин, суд прийшов до обгрунтованого і законного висновку про необхідність залучення до участі у справі ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача , оскільки рішення у даній справі може вплинути на права та обов'язки ОСОБА_3, як співвласника домоволодіння по вул.Завода, буд.№13 в м.Рогатині Рогатинського району Івано-Франківської області про скасування будівельного паспорта на яке просить позивач ОСОБА_1

За статтею 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

У п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У практиці Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду розмежовується суб'єктивний та об'єктивний аспекти. При цьому щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об'єктивної складової неупередженості суддів, то у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 року в справі Білуха проти України, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Підстави для відводу судді передбачені ст.ст. 36-37 ЦПК України, розширеному тлумаченню не підлягають.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Доводи заяви про відвід судді щодо неправомірної вигоди ґрунтуються лише на особистих припущеннях заявниці ОСОБА_1, існують в її думках, таким чином є надуманими, не містять реальних фактів, не підтверджені жодними доказами. Заявлений відвід не містить належно підтверджених доказів, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами ЦПК України. Подана заява фактично зводиться до незгоди позивачки щодо розгляду справи суддею Могилою Р.Г.

За таких обставин суд приходить до висновку, що відвід не підлягає до задоволення, оскільки незгода сторони з прийнятими процесуальними рішеннями судді при розгляді справи не є підставою для задоволення заяви про відвід судді, а інші обставини, зазначені в заяві про відвід, не знайшли свого підтвердження.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про скасування будівельного паспорта (справа №349/691/18; провадження №2/349/323/18) слід продовжити в тому ж складі суду.

Керуючись ст. ст.36-37,40-41 ЦПК України,-

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Могили Руслана Григоровича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про скасування будівельного паспорта (справа №349/691/18; провадження №2/349/323/18).- відмовити.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про скасування будівельного паспорта (справа №349/691/18; провадження №2/349/323/18) продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О.Лошак