АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД М. КИЄВА
Справа № 753/3538/13 Головуючий у суді першої інстанції: Комаревцева Л.В.
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/5636/18 Доповідач у суді апеляційної інстанції: ВолошинаВ.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2018 року Апеляційний суд міста Києва в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Панченка М.М., Слюсар Т.А.

при секретарі Макаренко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4 - представника ОСОБА_5 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 23 травня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Публічного акціонерного товариства &q?рн;Державний експортно-імпортний банк України&q?тн; в особі філії АТ &quв ;Укрексімбанк&ququ; в м. Харкові, Товариства з обмеженою відповідальністю &quві;Українська експертна група&q?а ;, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Паракуда І.В. про визнання недійсним акту передачі майна та повернення майна з чужого незаконного володіння.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а :

У березні 2013 року ОСОБА_5 звернулась в суд з позовом до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Публічного акціонерного товариства &q?го;Державний експортно-імпортний банк України&q?рт; в особі філії АТ &q?їн;Укрексімбанк&quфі; в м. Харкові, Товариства з обмеженою відповідальністю &quоб;Українська експертна група&quУк;, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Паракуда І.В. про визнання недійсним акту передачі майна та повернення майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 травня 2018 року позовну заяву ОСОБА_5 до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Публічного акціонерного товариства &q?лі;Державний експортно-імпортний банк України&q?кс; в особі філії АТ &qu У;Укрексімбанк&q?со; в м. Харкові, Товариства з обмеженою відповідальністю &q?ва;Українська експертна група&qu&q; про визнання недійсним акту передачі майна та повернення майна з чужого незаконного володіння залишено без розгляду.

Не погодившись з постановленою ухвалою суду першої інстанції, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, мотивуючи тим, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції не враховано, що для виникнення у суду підстав для залишення позовної заяви без розгляду

позивачу необхідно щонайменше два рази поспіль не з'являтися в судові засідання без поважних на те причин. Як свідчать матеріали справи в судовому засіданні, яке відбулося 05.03.2018, за результатами якого було оголошено перерву до 23.05.2018, інтереси позивача представляв ОСОБА_8 В судове засідання від 23.05.2018 позивач не з'явився, у зв'язку з перебуванням у службовому відрядженні та відкликання довіреності, виданої на представництво її інтересів в суді, про що письмово позивач повідомив суд. Однак, не зважаючи на те, що це була лише перша неявка позивача в судове засідання, суд своєю ухвалою залишив позовну заяву ОСОБА_5 без розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду. Апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах - п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402 - VІІІ .

Відповідно до п.8 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку із зазначеним справа підлягає розгляду судом у порядку, встановленому ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року.

У судовому засіданні представники позивача ОСОБА_8 та ОСОБА_4 підтримали доводи апеляційної скарги. Відповідачі: Відділ державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6 та треті особи: ПАТ &q?ко;Державний експортно-імпортний банк України&q?я ; в особі філії АТ &q?ту;Укрексімбанк&q?ті; в м. Харкові, ТОВ &q?жа;Українська експертна група&q?кр;, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Паракуда І.В. в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи судом повідомлені у встановленому законом порядку. У відповідності до вимог статті 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_5, суд першої інстанції, виходив із того, що належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду позивач повторно не з'явився в судове засідання, доказів поважності причин неявки не надав.

Проте до такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв'язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Положення пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системною та логічному зв'язку із положеннями частини 5 статті 223 ЦПК України, згідно з якою суд залишає позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, законодавець вказує на врахування судом поважності/неповажності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд).

Аналіз процесуальних норм вказує на те, що при вирішені питання про залишення позову без розгляду з підстав, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи, правове значення для вирішення цього питання має сукупність умов: як факт належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, так і факт повторної (другої поспіль) неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Перевіряючи додержання судом першої інстанції вимог процесуального законодавства при вирішенні питання про залишення заяви без розгляду з підстави, передбаченої пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, колегією судді встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що цивільна справа за позовом ОСОБА_5 перебуває у провадженні Дарницького районного суду м. Києва з березня 2013 року.

26 липня 2017 року здійснено повторний розподіл судової справи та визначено іншого головуючого суддю для розгляду даної справи (а.с 87 том 3).

За принципом безпосередності судового розгляду, визначеного статтею 159 ЦПК України ( в редакції закону, чинній на момент передачі справи іншому судді) судове засідання по розгляду справи має починатися і закінчуватися незмінним складом суду. Якщо в процесі розгляду справи відбувається заміна хоча б одного із суддів, то судовий розгляд починається спочатку.

Таким чином новий склад суду зобов'язаний розпочати розгляд справи спочатку.

Після заміни головуючого судді справа призначалась до розгляду неодноразово. Про явку в судові засідання на 17 жовтня 2017 року, 26 грудня 2017 року, на 05 березня 2018 року та 23 травня 2018 року сторони сповіщались судом шляхом направлення судової повістки про виклик до суду, а при оголошенні перерв між засіданнями безпосередньо в суді (а.с. 103).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 26 грудня 2017 року було закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті (а.с. 104-105 том 3).

Із встановлених обставин у справі вбачається, що повторними датами після закриття судом першої інстанції підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті є: 05 березня 2018 року та 23 травня 2018 року. На вказані дати позивач належним чином повідомлений судом першої інстанції про час і місце розгляду справи.

Так, про явку на 05 березня 2018 року позивач повідомлявся шляхом направлення на його адресу судової повістки про виклик до суду (а.с. 107). На вказану дату в судове засідання з'явився представник позивача - ОСОБА_8, що підтверджується протоколом судового засідання від 05 березня 2018 року (а.с. 132 том 3). У даному судовому засіданні судом першої інстанції оголошено перерву до 23 травня 2018 року, про що представник позивача повідомлений безпосередньо в суді (а.с. 133 том 3).

В судове засідання, призначене на 23 травня 2018 року, учасники справи не з'явились, про що складена довідка секретарем судового засідання (а.с. 145 том 3). Про причину неявки в судове засідання на 23 травня 2018 року позивач ОСОБА_9 повідомила суд першої інстанції письмово. У поданому клопотанні просила суд відкласти розгляд справи на іншу дату для забезпечення явки фахівця у галузі права для захисту її інтересів, у зв'язку з її відмовою від попереднього представника, що підтверджено витягом з реєстру довіреностей, та неможливістю особистої явки в судове засідання через службове відрядження, про що надано копію наказу (а.с. 142 - 144 том 3).

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та залишаючи позовну заяви ОСОБА_5 без розгляду з підстав повторності неявки позивача в судові засідання, не звернув уваги на те, що 05 березня 2018 року представник позивача брав участь у судовому засіданні, а повідомлена позивачем причина неявки в судове засідання на 23 травня 2018 року судом першої інстанції визнана важливою обставиною, тобто поважною, про що зазначено у мотивувальній частині ухвали.

Наведене свідчить про те, що у даній справі відсутня визначальна умова для залишення позовної заяви ОСОБА_5 без розгляду на підставі пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки факт повторної (другої поспіль) неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки не знайшов свого підтвердження.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_5 не ґрунтується на вимог цивільного процесуального законодавства, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

У відповідності до вимог статті 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням викладеного колегія суддів вважає, що ухвалу суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 384 ЦПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - представника ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 травня 2018 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. При оголошенні вступної та резолютивної частин судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 12 липня 2018 року.

Головуючий:

Судді: