"09" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м.Києва
в складі: головуючого судді Гончарука В.П.
за участі секретаря Красновій І.В.
справу розглянуто без участі сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, що діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3, треті особи: Центр надання адміністративних послуг Дніпровської РДА в м. Києві, Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,-
Позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, що діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку мотивуючи вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 що підтверджується договором купівлі-продажу від 06.08.2008 року.
Відповідач ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 що підтверджується карткою реєстрації особи.
Відповідач ОСОБА_2 та її малолітня донька ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 не проживають, що підтверджується Актом № 394 від 17.11.2017 року складений майстром технічної дільниці № 5 ОСОБА_5 ЖЕД № 409, за участі свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 Позивач ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2, що діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 повідомлена судом належним чином за останньою відомою суду адресою її реєстрації, про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з'явилася і не повідомила суд про причини неявки.
Представник третьої особи: Центр надання адміністративних послуг Дніпровської РДА в м. Києві, в судове засідання не з'явився і не повідомив суд про причини неявки.
Представник третьої особи: Служби у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився. Надали до суду заяву про розгляд справи за відсутності їх представника. Проти задоволення позовних вимог заперечили.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення частково з наступних підстав.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1, на праві власності належить ОСОБА_4, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 06.08.2008 року та Витягом з Державного реєстру правочинів № 6340988 від 06.08.2008 року.
Відповідач ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 що підтверджується карткою реєстрації особи.
Відповідач ОСОБА_2 та її малолітня донька ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 не проживають, що підтверджується Актом № 394 від 17.11.2017 року складений майстром технічної дільниці № 5 ОСОБА_5 ЖЕД № 409, за участі свідків ОСОБА_6та ОСОБА_7
Необхідність визнати ОСОБА_2 та її малолітню доньку ОСОБА_3 такими, що втратили право користування жилим приміщенням, позивач обґрунтовує сплатою додаткових витрат на житлово-комунальні послуги та порушенням її права вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю.
Відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним і ніхто не може бути обмежений у його здійсненні.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Частиною 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до ст.11 Закону України «Про охорону дитинства» від 26 квітня 2001 року N2402-III (зі змінами і доповненнями), сім'я несе відповідальність за створення належних умов для дитини. Кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Стаття 18 вказаного Закону передбачає, що діти - члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. Органи опіки та піклування зобов'язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей.
А отже обов'язок і відповідальність за створення належних умов для проживання дитини покладається на її сім'ю, тобто в даному випадку батьків.
Згідно ч. 2 ст. 18 цього Закону діти мають право користуватися займаним приміщенням як члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення.
З матеріалів справи вбачається, що малолітня ОСОБА_8 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 року не є членом сім'ї власника спірного житлового приміщення, була зареєстрована у спірній квартирі як за місцем реєстрації своєї матері ОСОБА_2 Таким чином, право користування житловим приміщенням ОСОБА_3 є похідним від права її матері ОСОБА_2
Зважаючи на викладені обставини, суд вважає за можливе задовольнити позов в частині визнання ОСОБА_2 та її доньки ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1
В частині зобов'язання третьої особи Центру надання адміністративних послуг Дніпровської РДА в м. Києві, зняти з реєстраційного обліку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 суд відмовляє, оскільки позовна вимога не може бути пред'явлена до особи, яка не має статусу відповідача.
Відповідно до ст. 7 ЗУ ,,Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» однією з підстав для зняття з реєстрації з місця прооживання є судове рішення, яке набрало законної сили про позбавлення права користування житловим приміщенням».
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється відповідними органами реєстрації на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про необхідність задовольнити позов частково.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 317,321,405 ЦК України, ст.ст. 81,280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, що діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3, треті особи: Центр надання адміністративних послуг Дніпровської РДА в м. Києві, Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1
В решті позовних вимог відмовити.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач - ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1
Відповідач - ОСОБА_2, що діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1
Третя особа - Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації м. Київ вул. Краківська 20.
Третя особа - Центр надання адміністративних послуг Дніпровської РДА в м. Києві, вул. Харківське шосе 18.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ ПерехіднихПоложень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Суддя: