№ 207/1146/18
№ 2/207/964/18
25 липня 2018 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Тюлюнової В.Г.
при секретарі Куцевол Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Камянське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3, про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
04.04.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що він є власником ? частини квартири згідно договору купівлі продажу квартири НМХ 919025 від 12 січня 2018р., за адресою: м.Камянське, вул.Щербицького В.В. (ОСОБА_4)АДРЕСА_1. Власником іншої ? частини вищезазначеної квартири є третя особа по справі, дружина позивача, ОСОБА_3.
Згідно довідки про склад сімї у квартирі зареєстрований продавець квартири ОСОБА_2
Згідно п.3.1.1. Продавці зобовязувались до 16 лютого 2018р. зняти себе з реєстраційного обліку та звільнити квартиру від речей та домашньої обстановки.
На момент подачі позовної заяви до суду продавець, ОСОБА_2 свої зобовязання щодо зняття з реєстрації не виконав, так згідно довідки про склад сім`ї у даній квартирі, зареєстрований колишній власник: ОСОБА_2
Представник позивача за довіреністю ОСОБА_5 позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, ухваливши заочне рішення.
Позивач в судове засідання зявився. Позовні вимоги просив задовольнити повністю, не заперечує проти заочного розгляду справи, надавши суду письмову заяву.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надано, відзиву на позовну заяву не направлено, тому суд вважає за можливе згідно зі ст..280 ЦПК України розглянути позовні вимоги за його відсутності, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.
Третя особа на стороні позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилась. Надала заяву з проханням справу розглядати за її відсутності, проти задоволення позовних вимог та ухвалення заочного рішення не заперчує.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст.280 ЦПК України та відповідно до ч.1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, вислухавшти представника позивача ОСОБА_5, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав:
У судовому засіданні встановлено,що позивач є власником ? частини квартири згідно договору купівлі продажу квартири НМХ 919025 від 12 січня 2018р. за адресою: м.Камянське, вул.Щербицького В.В. (ОСОБА_4)АДРЕСА_1.
Власником іншої ? частини вищезазначеної квартири є третя особа на стороні позивача, ОСОБА_3.
Згідно довідки про склад сімї у квартирі зареєстрований продавець квартири ОСОБА_2
Згідно п.3.1.1. договору купівлі-продажу квартири продавці зобовязувались до 16 лютого 2018р. знятись з реєстраційного обліку та звільнити квартиру від речей домашньої обстановки і вжитку. Свої зобовязання відповідач ОСОБА_2 щодо зняття з реєстрації не виконав.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до статті 383 Цивільного кодексу України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.
Згідно зі статтею 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження цим майном.
За правилами, встановленими частиною другою статті 405 ЦК, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Як роз'яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 34 постанови "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" від 07 лютого 2014 року № 5, - під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, попередніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (п. 3 ч. 1 ст. 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації.
Судом встановлено, що відповідач не є членом сім'ї позивача, не мешкає у квартирі, що належить позивачу на праві власності, згідно п.3.1.1. договору купівлі-продажу квартири відповідач зобовязувався до 16 лютого 2018р. зняти себе з реєстраційного обліку та звільнити квартиру від речей домашньої обстановки і вжитку, отже згідно з приведеною нормою втратив право користування житлом за місцем реєстрації. При цьому домовленості між сторонами з приводу строку відсутності відповідача ОСОБА_2 не існувало.
Таким чином, факт реєстрації відповідача ОСОБА_2 у спірній квартирі сам по собі підтверджує наявність перешкод для позивача у користуванні власністю, у зв'язку з чим позов необхідно задовольнити.
Витрати, повязані з розглядом справи у вигляді судового збору у розмірі 704 гривні 80 копійок, покласти на позивача за його згодою.
Керуючись ст.ст. 319, 383, 391 Цивільного кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 256-268, 280-284 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3, про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Усунути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, перешкоди у користуванні квартирою, розташованою за адресою: Дніпропетровська область, м. Камянське, вул. Вячеслава Черновола (ОСОБА_6В.)АДРЕСА_2, шляхом визнання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: Дніпропетровська область, м. Камянське, вул. Вячеслава Черновола (ОСОБА_7В.)АДРЕСА_2.
Витрати, повязані з розглядом справи у вигляді судового збору 704 грн. 80 коп., покласти на позивача за його згодою.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач та третя особа мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя В.Г. Тюлюнова