Справа № 755/5708/18
"11" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Гончарука В.П.
при секретарі Красновій І.В.
справу розглянуто без участі сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3, третя особа: орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.02.2018 року.
Після набуття права власності, стало відомо що в квартирі з 16.01.2014 року зареєстровані особи ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та його син ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується Витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб від 19.03.2018 року.
З набуття позивачем права власності на вказану квартиру, усних чи письмових домовленостей між сторонами стосовно реєстрації чи проживання відповідачів не існує. Відповідачі не є членами сім'ї позивача.
Відповідач ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1, не проживають, що підтверджується поясненнями мешканця кв. №157 - ОСОБА_4, мешканцями кв.№ 160 - ОСОБА_5 та ОСОБА_1
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася. Представник позивача - ОСОБА_6 надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3повідомлений судом належним чином за останньою відомою суду адресою його реєстрації,про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки.
Представник третьої особи: орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністраціїв судове засідання не з'явився. Надали до суду заяву про розгляд справи за відсутності їх представника. Проти задоволення позовних вимог заперечили.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням підлягають до задоволення частково з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 з 12.12.2017 року, розмір частки складає 1/1, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.02.2018 року.
Відповідно до Витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб від 19.03.2018 року в квартирі АДРЕСА_1 з 16.01.2014 року зареєстровані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з 09.01.2018 року - ОСОБА_1, з 16.01.2018 року - ОСОБА_7
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1, не проживають, що підтверджується поясненнями мешканця кв. №157 - ОСОБА_4, мешканцями кв.№ 160 - ОСОБА_5 та ОСОБА_1
Необхідність визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування жилим приміщенням, позивач обґрунтовує сплатою додаткових витрат на житлово-комунальні послуги та порушенням її права вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю.
Відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним і ніхто не може бути обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст.11 Закону України «Про охорону дитинства» від 26 квітня 2001 року N2402-III (зі змінами і доповненнями), сім'я несе відповідальність за створення належних умов для дитини. Кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Стаття 18 вказаного Закону передбачає, що діти - члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. Органи опіки та піклування зобов'язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей.
А отже обов'язок і відповідальність за створення належних умов для проживання дитини покладається на її сім'ю, тобто в даному випадку батьків.
Згідно ч. 2 ст. 18 цього Закону діти мають право користуватися займаним приміщенням як члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення.
З матеріалів справи вбачається, що неповнолітній ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 не є членом сім'ї власника спірного житлового приміщення та був зареєстрований у спірній квартирі як за місцем реєстрації свого батька ОСОБА_2 до набуття позивачем ОСОБА_1 права власності на квартиру. Таким чином, право користування житловим приміщенням ОСОБА_3 є похідним від права його батька ОСОБА_2
Зважаючи на викладені обставини, суд вважає за можливе задовольнити позов в частині визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється відповідними органами реєстрації на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про необхідність задовольнити позов частково.
Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України.
По даній справі відповідач ОСОБА_2 має сплатити позивачу судовий збір в розмірі - 1409,60 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 317,321,405 ЦК України, ст.ст. 81,280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позовні вимогиОСОБА_1 до ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_3, третя особа: орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1судовий збір у справі в сумі 1409,60 грн.
В решті позовних вимог відмовити.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач - ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1.
Відповідач - ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_2.
Відповідач - ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ ПерехіднихПоложень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Суддя: