Справа № 200/1863/16-ц
провадження № 2/200/390/18
У Х В А Л А

«18» липня 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді: Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Сокол І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Сьомої Дніпропетровської державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійсним як розпорядження на випадок смерті, що є одностороннім правочином, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

Відповідно до п.9 Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності редакцією Цивільного процесуального кодексу від 03 жовтня 2017 року.

У судові засідання, призначені на 07 червня 2018 року о 15.00 год., 18 липня 2018 року о 11.00 год. позивач не зявився, явку свого представника не забезпечив, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Суд оглянувши матеріали цивільної справи прийшов до наступного висновку.

Вимога про розумний строк покладає на суд обов'язок розглянути і вирішити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

31 серпня 2015 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняв ухвалу, якою визнав, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки. (справа 6-24063ск15).

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

Відповідно до правової позиції викладеної у Рішенні Європейського суду з прав людини «Каракуця проти України» суд відхилив скаргу на порушення доступу до суду, оскільки позивачі тривалий час не виявляли належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Судом також враховується практика Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, рішення "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", згідно з якими суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст.131 ЦПК України Учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із ст. 223 ч. 2 п.п. 1,2, ч. 5 ЦПК України Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору. Із цими нормами кореспондуються положення п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі. Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, яким серед іншого є складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади.

Слід зазначити, що інформація про судові засідання Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська є також у вільному доступі і розміщена на веб-сайті суду - http:// bs.dp.court.gov.ua.

Позивач з початку 2018 року жодного разу не цікавився станом розгляду позовної заяви та не зявлявся у судові засідання, а тому суд визнає неявку позивача у судові засідання з неповажних причин, оскільки він був належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду, жодних заяв щодо розгляду справи за відсутності до суду не надходило.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне позов залишити без розгляду, у зв'язку з повторною неявкою у судове засідання позивача ОСОБА_1

При цьому суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості повторного звернення з даним позовом до суду в загальному порядку.

Керуючись ст.223, п. 1 ч.3 ст.257, ст. 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Сьомої Дніпропетровської державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійсним як розпорядження на випадок смерті, що є одностороннім правочином, - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що він має право звернутись до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляд.

Суддя Е.В. Женеску