РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2018 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області

в складі : головуючого - судді Заярного А.М.

із участю: - секретаря Буга Р.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Жмеринка справу за позовом ОСОБА_1, в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

17.04.2018 року представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 звернувся в суд з цим позовом, в якому просив визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2, додатковий строк, тривалістю два місяці, для подання до Жмеринської районної державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4

Позов аргументував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року помер ОСОБА_4, при життя останній 12.02.2014 року склав заповіт, що був посвідчений Волкотруб В.В. секретарем Браїлівської селищної ради, в якому на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: «належний йому земельний пай площею 3,1231 га, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_3 заповідає ОСОБА_2», тобто позивачу.

14.03.2018 року позивач звернулася до державного нотаріуса Жмеринської районної державної нотаріальної контори Вінницької області з метою оформлення спадщини належним чином після смерті ОСОБА_4 та отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте було встановлено, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, тому було їй роз'яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом не можуть, оскільки вона не прийняла спадщину у встановлений законом шестимісячний термін. Позивач ОСОБА_2 вчасно не звернулася до нотаріальної контори, оскільки не знала про існування заповіту, а тому вважає, що остання пропустила вказаний строк з поважної причини та їй слід надати додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначив, що відповідачем в даній справі є донька спадкодавця ОСОБА_4 - ОСОБА_3, яка в шестимісячний термін після смерті спадкодавці прийняла спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори відповідно до ст.1269 ЦК України (а.с.2-4).

Ухвалою судді Жмеринського міськрайонного суду від 03.05.2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до підготовчого судового розгляду на 24.07.2018 року (а.с.25).

Сторони за їх належним викликом в підготовче судове засідання не з'явились, подавши письмові заяви щодо розгляду справи у їх відсутність, в яких позивач ОСОБА_2 підтримала заявлені вимоги в повному обсязі та просить його задовільнити, а також вказала, що не заперечує щодо винесення рішення в підготовчому судовому засіданні (а.с.59), а відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги визнав повністю та беззастережно, не заперечувала проти винесення рішення в підготовчому судовому засіданні (а.с.60).

Виходячи з наведеного суд вважає, що рішення у даній справі можливо постановити без участі сторін, неявка яких за вказаних обставин не перешкоджає розгляду справи по суті.

За вказаного неприбуття сторін суд ухвалює рішення без фіксації ходу судового засідання технічним засобом, що відповідає положенням ст.ст.223, 247 ЦПК України.

Вивчивши позовну заяву, дослідивши представлені докази, суд доходить наступного.

Згідно вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

В судовому засіданні відповідно до матеріалів справи встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 (а.с.7) вбачається, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року в м.Жмеринка Вінницької області.

Згідно копії заповіту, посвідченого 12.02.2014 року посвідчений секретарем Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Волкотруб В.В. (а.с.8) ОСОБА_4 на випадок своєї смерті належне йому право на земельний пай площею 3,1231 га, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_3, заповідав ОСОБА_2.

Згідно копії Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серія НОМЕР_3 (а.с.9), встановлено, що на підставі розпорядження Жмеринської районної державної адміністрації від 10.06.2011 року за №277 ОСОБА_4 є власником земельної ділянки площею 3,1231 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в смт.Браїлів Жмеринського району Вінницької області.

Постановою державного нотаріуса Жмеринської районної державної нотаріальної контори від 14.03.2018 року № 595/02-31 (а.с.10) позивачу ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4, з підстав того, що вона пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини та не пред'явив доказів постійного проживання разом із спадкодавцем.

Як вбачається із витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 23.03.2018 року заповіт - чинний (а.с.13).

З матеріалів витребуваної копії спадкової справи №698/12, заведеної 18.12.2014 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4 (а.с.34-55), вбачається, що відповідач ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 року подала до Жмеринської районної державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, а ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 подали до нотконтори заяви про відмову від спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_4 та на неї не претендують. Із спадкової справи також вбачається , що нотаріус встановила про існування заповіту на ОСОБА_2, однак її виклик не здіснювала та про заповіт її не повідомляла.

Представник позивача в позовній заяві зазначає, що строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, оскільки не знала про існування заповіту.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз'яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 № 7 в абзаці 6 п.24 роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, в судовому засіданні із документів, які ніким не заперечуються, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, так як не знала взагалі про існування заповіту. Оскільки вищезазначені обставини визнані сторонами, то у відповідності до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, вони не підлягають доказуванню. Тому для реалізації ОСОБА_2 своїх прав як спадкоємця, слід надати додатковий строк, тривалістю в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили, на подання до Жмеринської районної державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4.

Представником позивача в поданій позовній заяві не вказано, щодо відшкодування відповідачем позивачу судових витрат, а тому питання про повернення судового збору судом не вирішувалось.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 3, 4, 11, 12, 13, 76, 77, 78, 79, 80, 82, 206, 223, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1222, 1223, 1233, 1268, 1270 1269, 1270, 1272 ЦК України, абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 2, Суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк, тривалістю в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили, на подання до Жмеринської районної державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_4.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_3, РНОКПП НОМЕР_1), ОСОБА_3 (місцезнаходження: АДРЕСА_4, РНОКПП НОМЕР_2).

Суддя: А.М. Заярний