Справа № 136/1238/18
УХВАЛА

27 липня 2018 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Стадник С.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною відмови від спадщини, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Липовецького районного суду Вінницької області від 25.06.2018 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків у зв'язку з тим, що позивач сплатив судовий збір не в повному розмірі.

Враховуючи те, що недоліки, які вказав суд, позивач усунув, розглянувши позовну заяву суд дійшов висновку, що позов поданий і оформлений у порядку, встановленому ст.175 і 177 ЦПК України, справа підсудна Липовецькому районному суду Вінницької області, підстав для відмови у відкритті провадження у справі, повернення позову чи залишення його без розгляду немає.

Таким чином, керуючий ст. 274 ЦПК України суд дійшов висновку, що провадження у справі слід відкрити за правилами загального позовного провадження.

Питання про допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду (із зазначенням про це в ухвалі про відкриття провадження у справі) або під час розгляду справи, але до прийняття судом рішення, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в позовній заяві певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

При зверненні до суду позивач вказав на заінтересованість у вирішенні даної справи ОСОБА_3 та приватного нотаріуса Липовецького районного нотаріального округу ОСОБА_4, у зв'язку з чим вказав їх в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

З огляду на зміст заявлених вимог та обставини викладені в позові, суд дійшов переконання, що ОСОБА_3 та приватний нотаріус Липовецького районного нотаріального округу ОСОБА_4 мають юридичну заінтересованість у вирішенні даної справи, а тому їх слід залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Представник позивача також ініціювала питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спадкове майно, а саме: 1) житловий будинок по вул. Яблунева, 1 в с. Лозувата Липовецького району Вінницької області; 2) житловий будинок по вул. Вишнева, 2 в с. Козинці Липовецького району Вінницької області; 3) земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,4026 га (кадастровий номер :05:000:4371), яка розташована на території Козинецької сільської ради Липовецького району Вінницької області; 4) земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,4026 га (кадастровий номер :05:000:4372), яка розташована на території Козинецької сільської ради Липовецького району Вінницької області. Обґрунтовуючи подану заяву представник вказала на ризик можливого відчуження вказаного майна ОСОБА_2, яка у разі отримання Свідоцтва про право на спадщину, вправі розпорядитися майном на власний розсуд, що унеможливить реєстрацію права власності за позивачем у разі задоволення позову судом.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

З урахуванням наведеного вище, суд, оцінивши обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову у виді накладення арешту на спадкове майно, дійшов висновку, що представником позивача не доведено належними доказами наявність фактичних обставин, з якими вона пов'язує необхідність застосування заходів забезпечення позову, зокрема щодо вчинення ОСОБА_2 дій (реалізацію майна чи підготовчі дії до його реалізації), які спрямовані на відчуження спадкового майна, яке є предметом спору. Заявник не надав суду доказів того, що спірне нерухоме майно зареєстровано за відповідачем і належить їй на праві особистої приватної власності, що наділяє її правомочностями власника на розпорядження майном.

Враховуючи зазначене, суд вважає заяву представника позивача про забезпечення позову невмотивованою, у зв'язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. 19, 53, 149-153, 274 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною відмови від спадщини, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Розгляд справи здійснити за правилами загального позовного провадження.

Залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 та приватного нотаріуса Липовецького районного нотаріального округу ОСОБА_4.

В задоволенні заяви ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, - відмовити.

Призначити підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи на 11:00 год. 06.09.2018 року в приміщенні Липовецького районного суду Вінницької області за адресою: Вінницька область, м. Липовець, вул. Шевченка, 1.

Встановити строк для подання відповідачем відзиву на позов 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач має право предявити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом 10 днів з дня їх отримання. До відповіді на відзив та заперечень застосовуються правила, встановлені частинами третьою - пятою статті 178 цього Кодексу. Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову протягом 10 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву протягом десяти днів із дня його отримання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - http://court.gov.ua/fair/.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення Липовецького районного суду Вінницької області (в суді наявна технічна можливість).

Ухвала про відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності, а також відмова у забезпеченні позову, може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Стадник