Ухвала

09 липня 2018 року

м. Київ

справа № 371/993/17

провадження № 61-38091ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 12 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 22 травня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання інформації такою, що порочить честь, гідність, ділову репутацію, зобов'язання спростувати недостовірну інформацію, винесення попередження про наслідки ухилення від виконання судового рішення, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся суду з вищевказаним позовом, в якому просив визнати інформацію, поширену ОСОБА_3 у зверненні до Миронівської міської ради Київської області від ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо «злигавшись з особами кавказької національності, ігноруючи законодавство України, вийшов за межі здорового глузду, без рішення Миронівської міської ради Київської області про упорядкування тимчасової торгівлі на території міста Миронівка, за відсутності рішення Миронівської міської ради Київської області надав дозвіл на встановлення причепа навантаженого баштановими культурами» недостовірною та такою, що порочить честь, гідність, ділову репутацію позивача ОСОБА_1 Визнати інформацію, поширену ОСОБА_3 у зверненні до Миронівської міської ради Київської області від ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо подій 14 лютого 2017 року під час яких «біля 16:05 годин «група осіб в складі: Миронівського міського голови Київської області ОСОБА_1 та його дружина ОСОБА_4, у робочий час, у приміщенні Миронівської міської ради Київської області без сварки, раптово побили його» та «створюють небезпеку громадян при знаходженні у приміщенні Миронівської міської ради Київської області, яке належить громаді» недостовірною та такою, що порочить честь, гідність, ділову репутацію ОСОБА_1; зобов'язати ОСОБА_3 спростувати недостовірну інформацію поширену у зверненнях до Миронівської міської ради ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом зобов'язання його надати письмове повідомлення на адресу Миронівської міської ради Київської області; попередити ОСОБА_3 про наслідки ухилення від виконання судового рішення; стягнути з ОСОБА_3 на свою користь 10 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди та сплачені судові витрати.

Заочним рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 12 грудня 2017 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду Київської області від 22 травня 2018 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

15 червня 2018 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав касаційну скаргу на заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 12 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 22 травня 2018 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить указані судові рішення скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання інформації такою, що порочить честь, гідність, ділову репутацію, зобов'язання спростувати недостовірну інформацію, винесення попередження про наслідки ухилення від виконання судового рішення, та ухвалити в цій частині нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнити.

Верховний Суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховний Суд вважає, що ця справа є малозначною в силу своїх властивостей, при цьому враховує характер правовідносин у яких виник спір, предмет та ціну позову.

Крім того, при визначенні справи малознаною Верховний Суд враховує рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року № R (95) 5, згідно яких державам-членам необхідно вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Зазначення судом апеляційної інстанції у постанові про можливість її оскарження до суду касаційної інстанції не змінює характер та предмет позову у даній справі, та не спростовує наявність у Верховного Суду повноважень на визнання справи малозначною, оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена у загальних положеннях цього Кодексу, то вона поширюються й на касаційне провадження.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої, частиною дев'ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 12 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 22 травня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання інформації такою, що порочить честь, гідність, ділову репутацію, зобов'язання спростувати недостовірну інформацію, винесення попередження про наслідки ухилення від виконання судового рішення, відшкодування моральної шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак