Справа №468/129/16-ц 19.07.2018
Провадження №22-ц/784/870/18
Єдиний унікальний номер судової справи № 468/129/16-ц
Провадження № 22-ц/784/870/18
Доповідач апеляційного суду - Самчишина Н.В.
Ухвала

19 липня 2018 року м. Миколаїв

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Миколаївської області в складі

головуючого Самчишиної Н.В.,

суддів Прокопчук Л.М., Царюк Л.М.,

із секретарем судового засідання - Цуркан І.І.,

за участю: представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 03 квітня 2018 року у справі за їх позовом до ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області, про усунення перешкод користування земельною ділянкою шляхом знесення житлової прибудови,

встановила:

15 лютого 2016 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 звернулися до суду з вищезазначеним позовом до ОСОБА_5, який обґрунтовували наступним.

Вони є співвласниками в рівних частках домоволодіння та земельної ділянки площею 0,10 га, за адресою: АДРЕСА_1.

Вказаний житловий будинок межує із земельною ділянкою, що розташована по АДРЕСА_2, власником якої є ОСОБА_5

Без узгодження з позивачами, в 2011 році ОСОБА_6 з порушенням встановленої ДБН відстані від межі належної їм земельної ділянки самовільно побудував одноповерхову прибудову літ. «А'-1» до двоповерхового житлового будинку літ. А-2, внаслідок чого, всі стічні води з даху зливаються прямо у їх двір, де розташований квітник з цінними квітами та виноградник, у зв'язку з тим вимивається ґрунт, який вони закуповують для квітника.

Крім того, стічні води з даху цієї прибудови зливаються на приміщення убиральні літ. Г-1 та фактично вже пошкодили його, зробивши користування ним неможливим.

До того ж, позивачі вказували, що у разі узаконення самочинної забудови у відповідача виникне право на встановлення сервітуту на обслуговування цієї прибудови за рахунок належної їм земельної ділянки, що порушить їх право в майбутньому.

Посилаючись на викладені обставини та те, що вирішити питання про знесення самочинної забудови в добровільному порядку з відповідачем, а також через спеціально уповноважені державні органи не представилось можливим, позивачі просили зобов'язати відповідача усунути перешкоди щодо користування ними земельною ділянкою за адресом: АДРЕСА_1 шляхом знесення за рахунок відповідача частини побудованої житлової прибудови літ. «А'-1» по АДРЕСА_2, забезпечивши відстань один метр від найбільш виступаючої конструкції стіни прибудови до межі земельної ділянки позивачів.

-2-

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 03 квітня 2018 року в задоволенні позову ОСОБА_2 та ОСОБА_4 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачі не довели належними та допустимими доказами порушення спорудженням спірної прибудови до будинку відповідача літ. «А'-1» їхнього права користування земельною ділянкою та житловим будинком.

В апеляційній скарзі позивачі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неврахування усіх обставин справи, а також невідповідність його висновків фактичним обставинам, просили скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити позов повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд взагалі проігнорував положення ст. ст. 319, 391 ЦК України стосовно захисту права власності, яке випливає з висновку експерта №125 -085 від 10 лютого 2017 року, який чітко встановив порушення прав позивачів внаслідок будівництва відповідачем прибудови літ. А-1 в домоволодінні АДРЕСА_2. Додатком до висновку експертної установи визначено, що прибудова є самовільною (незаконною) прибудовою, а тому підлягає знесенню відповідно до ст. 376 УК України.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заявив клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення способу відновлення порушеного права позивачів. Проведення експертизи просив доручити експерту Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області Лесків С.А.

Відповідно до пункту 9 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України N 2147-VIII від 3 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Цивільного процесуального Кодексу України в редакції Закону України № 2147-УШ від 3 жовтня 2017 року, що набув чинності 15 грудня 2017 року, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заявленого клопотання.

Відповідно до положень ч. 1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Положення ч. 1 ст. 113 ЦПК України передбачають, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Призначення експертизи є одним із способів забезпечення доказів (ч.2 ст. 116 ЦПК України).

За правилом ч. 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

-3-

Отже, експертиза проводиться у разі з'ясування обставин, що мають значення для справи, що потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» при вирішенні позовів про знесення або перебудову самочинно збудованого об'єкта нерухомості суди, зокрема, мають встановлювати, чи можлива перебудова об'єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництва, від такої перебудови.

В матеріалах даної справи відсутні такі дані (докази).

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки проведення такої експертизи необхідно для правильного вирішення спору.

Оскільки для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі необхідно зупинити.

Керуючись ст. ст. 103, 104, 108, 113 ЦПК України, колегія суддів

ухвалила

Клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області, про усунення перешкод користування земельною ділянкою шляхом знесення житлової прибудови, додаткову судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експерту Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області Лесків С.А.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити питання:

1. Чи можлива перебудова будівлі приміщення літ. «А'-1» до житлового будинку літ. «А-2» по АДРЕСА_1 та які саме будівельні роботи необхідно провести з метою приведення у відповідність до будівельних норм (ДБН 360-91** п. 3.25), порушення які встановленні у висновку експерта №125-085 від 10 лютого 2017 року, визначити вартість цих робіт?

2. Чи має якісь наслідки незабезпечення влаштування необхідних інженерно-технічних заходів стікання атмосферних опадів з покрівель та карнизів на будівлі літ. «А'-1» до житлового будинку літ. «А-2» по АДРЕСА_2 на територію суміжної ділянки та приміщення літ. Г-1, що розташовані по АДРЕСА_1? Якщо є наслідки, то в чому вони виявляються та в якій спосіб їх слід усунути, вказавши, які саме будівельні роботи необхідно провести та визначити вартість цих робіт?

У розпорядження експерта направити матеріали даної цивільної справи 468/129/16-ц (провадження № 22ц/784/870/18).

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

-4-

Зобов'язати ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та інших осіб, які користуються житловими та нежитловими приміщеннями за адресами АДРЕСА_1, АДРЕСА_2, забезпечити доступ експерту та іншим учасникам процесу для проведення дослідження об'єкту.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_2

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання її повного тексту.

Головуючий Н.В. Самчишина

Судді Л.М. Прокопчук

Л.М. Царюк

Повний тест ухвали складено 19 липня 2018 року.