РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10752/17

пр. № 2/759/1676/18

10 липня 2018 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Шум Л.М.

при секретарі: Васюрі Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 у липні 2017 р. звернувся до суду з зазначеним вище позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. помер його батько ОСОБА_3, який був власником 3/8 частини квартирі АДРЕСА_1, проте, який за життя 16.12.2015 р. склав заповіт на майно, яке залишилось після його смерті.

Далі позивач зазначає, що після смерті свого батька, він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, проте, отримав відмову, у зв'язку з відсутністю документу, який посвідчує право власності на майно померлого.

Позивач зазначає, що його батько ОСОБА_3 набув право власності на ? частину вказаної вище квартири на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.05.2016 р., видане після смерті його матері ОСОБА_4, бабусі позивача.

Проте, оскільки оригінал Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.05.2016 р. знаходиться на зберіганні у відповідача ОСОБА_2, діда позивача, який вказаний документ відмовляється надавати, позивач не може оформити свої спадкові права та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті його батька ОСОБА_3, просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом на ? частину квартири АДРЕСА_1.

Ухвалою суду від 10.10.2017 р. відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 20.02.2018 р. розпочато підготовче провадження.

Позивач в судове засідання не з'явився, його представник ОСОБА_5 подала заяву в якій просила розглянути справу за її відсутності, підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити в повному обсязі (ас. 107). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності поизвача та його представника.

Відповідач до суду повторно не з'явився, який про час та місце слухання справи був повідомлений судом належним чином (ас. 29, 105), про причини своєї неявки суду не повідомив, а тому суд в порядку ст. 280 ЦПК України вважає можливим розглянути справу за відсутності останнього.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, подав листа в якому просив розглянути справу за його відсутності (ас. 69-70), а тому суд вважає можливим розглянути справу за відсутності останнього на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, в тому числі, копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що батьками ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 були ОСОБА_3 та ОСОБА_6 (ас. 8).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 помер (ас. 10).

Встановлено, що відповідно до відомостей Комунального підприємства Київського міського БТІ від 03.05.2017 р. № КВ-2017 № 16406, співвласниками в рівних долях по ? частині квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2, відповідач по справі та була ОСОБА_4 (ас. 16).

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 17.05.2016 р. видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом, після смерті його матері ОСОБА_4 на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 (ас. 11).

Відповідно до листа Комунального підприємства БТІ від 03.05.2017 р., згідно з даними реєстрвоих книг Бюро, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована на ім'я: ОСОБА_2 (1/2 ч.), ОСОБА_4 (1/2 ч.) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Ленінградською РДА м. Києва 31.01.1996 р., розпорядження № 401 (ас. 95).

Встановлено, що відповідно до Заповіту від 16.12.2015 р. ОСОБА_3 заповів своєму сину ОСОБА_1, позивачу по справі належну йому на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 (ас. 13)

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою видачу Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його батька ОСОБА_3 на частину квартири АДРЕСА_1.

Проте, постановою державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І. від 13.05.2017 р., позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з підстав відсутністю документу, який посвідчує право власності на майно померлого (ас. 12).

Таким чином в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1, після смерті свого батька ОСОБА_3, є спадкоємцем за заповітом на обов'язкову частку в розмірі ? частину вказаної квартири.

Відповідач ОСОБА_2, який належним чином був повідомлений про розгляд справи своїх заперечень, у разі їх наявності з посиланням на наявність доказів суду не надав, у зв'язку з чим суд постановляє рішення на підставі наявних у справі письмових доказів.

При цьому, судом не було встановлено оспорення заповіту від 16.12.2015 р., складеного померлим ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_1, також судом не було встановлено усунення останнього в судовому порядку від права на спадкування.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 1 ст. 1298 ЦК України, свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем після смерті свого батька ОСОБА_3 за заповітом на обов'язкову частку в розмірі ? частини квартири АДРЕСА_1, суд вважає можливим визнати право власності позивача на вказане майно в порядку спадкування за заповітом.

Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Дослідивши зібрані докази по справі та давши їм оцінку в сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову ОСОБА_1, який відповідно до ст. 81 ЦПК України доведений в судовому засіданні, а тому підлягає задоволенню.

На підставі, ст.ст. 321, 328, 1217, 1220, 1222, 1223, 1298 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 81, 258, 259, 263-265, 268, 280, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті свого батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р на ? частину квартири АДРЕСА_2.

За письмовою заявою відповідача, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя: