Провадження№2/760/3342/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Кушнір С.І.

за участю секретаря - Гаєвської С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: Солом'янська районна у м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в липні 2017 р. звернулися до суду з даним позовом, у якому просили визнати ОСОБА_5 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що трьохкімнатна квартира АДРЕСА_1, загальною площею 44,70 кв.м. в 1965 році була надана згідно ордеру НОМЕР_1 на підставі рішення виконкому Київської міської ради від 31 березня 1965 року №518 на сім'ю з чотирьох осіб: ОСОБА_6, ОСОБА_7 - її чоловіка, ОСОБА_8 - їх доньку, ОСОБА_9 - зятя, чоловіка їх доньки.

Позивачі зазначають, що на даний момент в цій квартирі зареєстровані: ОСОБА_1 - наймач житлового приміщення за розпорядженням Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації від 19.10.2010 р. №985, ОСОБА_2 - його дружина, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - їх доньки, та відповідно відповідач по справі ОСОБА_5 - його племінник.

Відповідач був зареєстрований у спірній квартирі в 2004 році, з 2010 року він мешкав за місцем проживання свого батька. У вересні 2012 р. відповідачу виповнилося 18 років і він прийшов до спірної квартири зібрав свої речі і добровільно залишив її. Наступного разу він з'явився через рік, з метою повернення позивачам боргу в сумі 1000 грн., які був винен позивачам.

Відповідач з того часу і по теперішній час, тобто майже 5 років, в спірній квартирі не проживає, не несе витрат по сплаті комунальних послуг та інших платежів.

З боку позивачів йому ніколи не чинилися перешкоди у проживанні, не замінювались вхідні двері та ключі до них.

Позивачі вказують, що факт не проживання відповідача за місцем реєстрації в квартирі АДРЕСА_1 підтверджується актом обстеження цієї квартири за участю сусідів від 05.07.2017 р.

Оскільки ОСОБА_5 не проживає в квартирі АДРЕСА_1 майже п'ять років без поважних причин, згідно ст. ст. 71, 72 ЖК України, позивачі вважають, що відповідач ОСОБА_5 втратив право користування цим житлом.

Позивач ОСОБА_4 в судовому засіданні позов підтримала, просила його задовольнити та зазначила, що відповідач є племінником її батька, більше 5 років не проживає за адресою: АДРЕСА_1. Відповідач приїздив до квартири у 2011 році, зібрав речі та повідомив, що буде мешкати у друга.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити та зазначив, що відповідач є його племінником, сином його сестри, яка померла. Приїхав з інтернату в 2011 р., мешкав приблизно тиждень. Потім поїхав і більше не з'являвся. У відповідача є ключ від спірної квартири, замки у квартирі не змінювали.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні позов підтримала, просила його задовольнити та зазначила, що відповідач є племінником її чоловіка. Відповідач приїхав з інтернату до квартири, по жив тиждень, зібрав речі та поїхав. Комунальні послуги не оплачує. Сестра чоловіка померла у 2009 році, була позбавлена батьківських прав.

Позивач ОСОБА_3 в судовому засіданні позов підтримала, просила його задовольнити та зазначила, що відповідач є племінником її батька, більше 5 років не проживає за адресою: АДРЕСА_1. Відповідач приїздив до квартири у 2011 році, зібрав речі та поїхав.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив.

Згідно вимог ст. 280 Цивільного Процесуального Кодексу України, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з цього, суд, вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних доказів.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Подав до суду письмові пояснення та просив розглядати справу без участі представника третьої особи.

Заслухавши позивачів, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що 14.04.1965 року ОСОБА_10 було видано ордер НОМЕР_1 на житлове приміщення , на сім'ю, яка складається з 4-х осіб: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, на право зайняття 3-х кімнат 47,4 кв.м., в буд. АДРЕСА_1. Орден виданий на підставі рішення виконкому Київської міської ради від 31 березня 1965 року №518.

Судом встановлено, що на підставі розпорядження Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації №985 від 19.10.2010 р. визначено гр. ОСОБА_1 наймачем житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, житловою площею 44,70 кв.м., за родинною згодою в зв'язку з тим, що квартиронаймач ОСОБА_10 померла.

Відповідно до акту від 05.07.2017 р. про не проживання особи, виданого Житлово-експлуатаційною дільницею №904 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського районну м. Києва» вбачається, що ОСОБА_5, який зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 не проживає з 2010 року.

Згідно довідки від 05.07.2017 року, виданої Житлово-експлуатаційною дільницею №904 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського районну м. Києва», яка видана на підставі акту про не проживання, встановлено, що ОСОБА_5 протягом тривалого часу, а саме більше року не проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до листа №20409/125/55-2017 Солом'янського управління поліції ГУ НП у м. Києві від 18.07.2017 р. вбачається, що ОСОБА_5, зі заявами з приводу перешкод в користуванні йому житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 до Солом'янського управління поліції ГУ НП у м. Києві не звертався.

Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_1 знає близько 40 років. Свідок проживає за адресою: АДРЕСА_2. Пояснив, що ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 з дружиною та двома доньками. ОСОБА_5 бачив близько 6 років назад, свідок заходив коли ОСОБА_5 приїхав з інтернату до позивачів мешкати, більше ОСОБА_5 не бачив. В квартирі ОСОБА_1 він буває два рази на тиждень. Зі слів позивачів, свідку відомо про те, що ОСОБА_5 поїхав мешкати до товариша.

Свідок ОСОБА_13 в судовому засіданні пояснив, що позивач ОСОБА_2 її тітка. Свідок в квартирі позивачів буває 3-4 рази на тиждень. Зазначив, що його тітка мешкає в квартирі АДРЕСА_1, разом з чоловіком та дітьми. Відповідач ОСОБА_14 є племінником ОСОБА_1, він його не бачив жодного разу. Перешкод відповідачу на проживання в квартирі, позивачі не чинили.

Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 від 12.04.1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», що у справах визнання наймача або члена його сім»ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням на підставі ст. 71, необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності суд може продовжити пропущений строк.

Таким чином, під час вирішення питання про втрату членом сім»ї наймача права на користування жилим приміщенням з'ясуванню підлягають термін його відсутності та поважність причин такої відсутності.

За змістом ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 кодексу визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Враховуючи, що відповідач не проживає у спірній квартирі понад шість місяців, не несе витрат по утриманню житла, доказів поважності причин відсутності більше шести місяців не надав, судом встановлено наявність достатніх правових підстав для визнання відповідача таким, що втратив право користування спірною квартирою, в зв`язку з чим позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 71, 72 ЖК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 258, 263-265, 273, 280, 284, 289, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: Солом'янська районна у м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.І. Кушнір