Справа № 372/1357/18
Провадження № 2-1077/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2018 року м.Обухів

Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Зінченка О.М.,

при секретарі Євдокімовій В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Обухівського районного суду Київської області звернувся позивач - ОСОБА_1, з вищезазначеним позовом, мотивуючи його тим, що 11 березня 2016 року з відповідачем по справі - ОСОБА_2 зареєстровано шлюб, від шлюбу мають малолітню дитину - сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживають з позивачем та перебуває на її утриманні. Крім того, позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося через протилежні погляди на сімейне життя, постійні суперечки та конфлікти. Позивач з відповідачем подружніх стосунків не підтримують, на примирення не погоджується та не вбачає можливим будь-яке подальше збереження шлюбу, оскільки він носить формальний характер, при його фактичному розпаді.

Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, вимоги щодо розірвання шлюбу підтримує та просить їх задовольнити в повному обсязі, щодо винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з'явився, відзиву, заяв чи клопотанюдо суду не подав, хоч про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі сторін, на підставі наявних доказів у матеріалах справи.

Керуючись ст. 280 ЦПК України, суд розглянув справу заочно.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 11 березня 2016 року між сторонами зареєстровано шлюб Виконавчим комітетом Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області про зроблено актовий запис № 2 та видано Свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3

Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що внесено актовий запис № 6 від 29 червня 2016 року та видано Свідоцтв про народження Серії НОМЕР_4 (а.с. 8).

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюбстворює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві,суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право після розірвання шлюбу іменуватися цим прізвищем надалі.

Згідно ч. 2ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Також на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в розмірі 704,80 гривень.

Керуючись ст. ст.12,81,141,223,263-265, 280 ЦПК України, ст. ст. 109,110, 112-114 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений 11 березня 2016 року між громадянами ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) та ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2), що зареєстрований Виконавчим комітетом Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області, актовий запис № 2, про що видано Свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити шлюбне прізвище - ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) судові витрати у відшкодування сплаченого судового збору в сумі 704 гривень 80 копійок.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області безпосередньо або шляхом подачі апеляційної скарги через Обухівський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя Зінченко О.М.