Справа № 638/3576/18
Провадження № 2/638/2875/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2018

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Омельченко К.О.

секретаря судових засідань - Підвисоцької А.М.

розглянув у попередньому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 строком три місяці.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на тимчасово окупованій території у м.Євпаторія Автономної Республіки Крим померла його мати ОСОБА_3, яка проживала за адресою: АДРЕСА_1. За життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений 11 вересня 2007 року державним нотаріусом Десятої Харківської державної нотаріальної контори, відповідно якого заповіла все майно, де б таке не знаходилося та з чого б воно не складалося своєму сину ОСОБА_2. 16 березня 2018 року, позивач звернувся до Десятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак, 20 березня 2018 року йому направлено повідомлення про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, через пропущення встановленого шестимісячного строку на прийняття спадщини. Позивач зазначає, що він пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки після смерті матері, мав намір поховати її у місті Харкові, однак, отримав відмову у перевезенні труни з тілом матері з окупованої території України для поховання, тому змушений був поховати матір в Криму. Після смерті матері позивач отримав довідку про смерть невстановленого зразка, яка немає будь - яких юридичних підстав для отримання права на спадщину на території України. Нотаріальні контори, відділи РАЦС на окупованій території України не працюють, поштою відправити заяву про прийняття спадщини з тимчасово окупованої території також не уявляється можливим. Свідоцтво про смерть встановленого законом України зразка позивач отримав лише 16 березня 2018 року, після чого одразу звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою, однак йому було відмовлено, у зв'язку з чим він змушений звернутися до суду.

У судове засідання представник позивача не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, поклався на розсуд суду.

Суд, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи і перевіривши їх наявними у справі письмовими доказами, вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналізуючи надані позивачем аргументи та докази на їх підтвердження, суд відзначає, що відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У ході судового розгляду встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на тимчасово окупованій території у м.Євпаторія Автономної Республіки Крим померла ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 16 березня 2018 року, актовий запис № 4175), яка була матір'ю позивача ОСОБА_2 (свідоцтво про народження НОМЕР_2) мешкала за адресою: АДРЕСА_1.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений 11 вересня 2007 року державним нотаріусом Десятої Харківської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за №1-1598, відповідно якого заповіла все майно, де б таке не знаходилося та з чого б воно не складалося та на що вона матиме право своєму сину ОСОБА_2.

Після отримання свідоцтва про смерть матері встановленого законодавством України зразка, 16 березня 2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Десятої Харківської державної нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак, 20 березня 2018 року йому направлено повідомлення 3726/02-14 про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, через пропущення встановленого шестимісячного строку на прийняття спадщини.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців з дня відкриття спадщини, який позивачкою було пропущено.

Судом встановлено, що позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, у зв'язку з тим, що він мешкає на тимчасово окупованій території України - за адресою: АДРЕСА_1, спадкодавець ОСОБА_3 померла на тимчасово окупованій території України, а саме у м. Євпаторія, Автономної Республіки Крим, що ускладнило отримання свідоцтва про смерть встановленого законодавством України зразка.

При таких обставинах, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, що підтверджено відмовою Десятої Харківської державної нотаріальної контори у вчиненні нотаріальної дії, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Виходячи з того, що позивач проживає на тимчасово окупованій території України, суд визначає їй додатковий строк для прийняття спадщини в три місяці.

На підставі викладеного і керуючись ст..1217, 1270, 1272 ЦК України, 12, 13, 81, 89, 131, 141, 223, 259, 264-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

ухвалив :

Позов ОСОБА_2 до Харківської міської ради, про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 строком 3 (три) місяці.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя