Справа № 675/1189/18
Провадження № 2/675/376/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" липня 2018 р. м.Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Короля О.В., за участю секретаря судового засідання Сопронюк С.Л., учасників справи:

позивача: не зявилася,

відповідач: представник не зявився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лютарської сільської ради Ізяславського району Хмельницької

про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (по тексту ОСОБА_1, позивач) звернулася в суд із позовною заявою до Лютарської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначає, що є рідною дочкою ОСОБА_2, який помер 14.09.2005 року, після смерті якого відкрилася спадщина, яку позбавлена можливості оформити, оскільки пропустила встановлений законодавством шестимісячний строк для її прийняття.

Зазначає і те, що у встановлений законодавством шестимісячний строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини у вигляді права на земельну частку (пай) у звязку з тим, що не знала про наявність у спадкодаця сертифіката на право на земельну частку (пай), оскільки він знаходився на зберіганні до 01.10.2009 року в Лютарській сільській раді.

На думку позивача такі обставини свідчать про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання 06.07.2018 року позивач та її представник не зявилися, однак представником подано письмову заяву про розгляд справи без їх участі.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, до суду подав заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутності, щодо позовних вимог не заперечує.

З огляду на письмові заяви учасників справи, суд вважає за можливе розглянути справу без їх участі на підставі наданих письмових матеріалів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2, що стверджується свідоцтвом про народження І-АГ № 670874, виданим 25.04.1970 року Лютарською сільською радою Ізяславського району.

Як вбачається з свідоцтва про укладення шлюбу серії І-БВ №446514, виданим 24.10.1987 року Лютарською сільською радою Ізяславського району ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_4, про що внесено запис №16 від 24.10.1987 року та присвоєно дружині прізвище чоловіка «Гарна».

Разом з тим, у відповідності з свідоцтвом про смерть серії І-БВ №013646, 14.09.2005 року помер ОСОБА_2, який згідно довідки Лютарської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 12.02.2018 року № 530 проживав по вул. ОСОБА_5 (Піонерська), буд. 17, що в с. Лютарка Ізяславського району Хмельницької області.

У відповідності з довідкою Лютарської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 12.02.2018 року № 529 до дня смерті догляд за ОСОБА_2 здійснювала його дочка ОСОБА_1

Згідно письмової заяви, посвідченої Лютарською сільською радою Ізяславського району Хмельницької області, зареєстрованої в реєстрі за №4 від 08.02.2018 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6, посвідчено факт, що позивач вступила в управління спадковим майном після смерті ОСОБА_2, який помер 14.09.2005 року та взяла спадкове майно під свою охорону. Вказану обставину ствердила ОСОБА_5 і в судовому засіданні, надавши показання в якості свідка.

Суд враховує, що ОСОБА_2 за життя отримав сертифікат на право на земельну частку (пай) серія ХМ № 0115105.

Однак, як вбачається з довідки № 962 від 04.07.2018 року сертифікат на право на земельну частку (пай) серія ХМ № 0115105 ОСОБА_2 до 01.09.2009 року знаходився на зберігання в Лютарській сільській раді Ізяславського району Хмельницької області.

При цьому, в ході розгляду справи зясовано, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилася, що стверджено відповідною інформацією Ізяславської державної нотаріальної контори за №1020/01-16 від 26.06.2018 року та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру.

Крім того, згідно заяв, посвідчених в установленому порядку, ОСОБА_7, ОСОБА_8, зареєстрованих в реєстрі за №№ 24, 1-566 від 16.06.2018 року, 05.07.2018 року, вбачається, що останні не мали і не мають наміру приймати спадщину після смерті ОСОБА_2, відмовляються від її прийняття.

Таким чином після смерті ОСОБА_2, який помер 14.09.2005 року спадщину ніхто не прийняв.

За змістом ст. ст. 1216, 1217, 1223, 1268 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину, або не прийняти її.

Згідно п. 24 постанови пленуму Верховного суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини.

У ході розгляду було з'ясовано, що позивач, як спадкоємець першої черги за законом, вчасно не звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини, оскільки в силу обєктивних причин не володіла відомостями про наявність спадкового майна після смерті свого батька.

У звязку з цим, суд знаходить підстави пропуску ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, як наслідок, визначає додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Підстави розподілу судових витрат відсутні.

На підставі ст.ст. 1272, 1261 ЦК України, керуючись ст. ст. 2-13, 247, 264, 265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП - НОМЕР_1, додатковий строк, тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер 14.09.2005 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено та підписано 06.07.2018 року.

Суддя: О.В. Король