АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/2960/17 22-ц/774/577/К/18
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 липня 2018 року м. Кривий Ріг

Справа № 210/2960/17

Апеляційний суд Дніпропетровської області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Барильської А.П., Бондар Я.М.

секретар судового засідання - Євтодій К.С.

сторони:

позивач Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

відповідач ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу позивача ОСОБА_2 акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13 листопада 2017 року, яке ухвалене суддею Ступак С.В. у м. Кривому Розі Дніпропетровської області о 17 год. 14 хв., -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення.

Вобґрунтування позову зазначило, що ОСОБА_3 є споживачем послуг, які надає йому позивач за адресою: АДРЕСА_1

31 жовтня 2016 року за вказано адресою представниками енергопостачальника проведено перевірку та виявлено порушення відповідачем п.48 Правил користування електричною енергією для населення (надалі за текстом ПКЕЕН), а саме: використання недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом. Додатковий ввід покладений за щитком на вихідних клемах запобіжників: 1. Додаткова фаза підключена на розриві ввідного кабелю за щитком та приєднана на вихідні клеми запобіжника. 2. Додатковий нуль прокладений на вводі до лічильника від мереж енергопостачальної організації та приєднаний на вихідну клему. При відключених запобіжниках електроенергія споживається, лічильником не враховується. Межа відповідальності згідно п.2.4 ПКЕЕН. Неможливо ліквідувати безоблікове підключення під час складання Акту без відключення повністю квартири.

За фактом виявленого порушення складено акт Н № 012537, на підставі якого здійснено розрахунок збитків за період з 31.10.2015 року по момент виявлення порушення 31.10.2016 року в розмірі 12673,97 грн.

Посилаючись на те, що відповідачем в добровільному порядку не сплачено нараховану суму збитків, позивач просив суд стягнути з нього на свою користь вартість необлікованої електроенергії в розмірі 12673,97 грн., а також судовий збір в розмірі 1378,00 грн.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13 листопада 2017 року в задоволенні позову ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» ставить питання про скасування рішення суду та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права. Зокрема, вважає, що суд не врахував факту доведеності порушення ПКЕЕН, а також те, що відповідач не оспорював цього факту, не погоджуючись тільки з періодом та сумою нарахування збитків. Зазначає, що висновок суду про невірне нарахування періоду збитків є помилковим та суперечить положенням п. 3.3 п.п. б Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Указом Президента України «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» №452 від 29 грудня 2017 року ліквідовано Апеляційний суд Дніпропетровської області та утворено Дніпровський Апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську область, з місцезнаходженням у містах Дніпрі та ОСОБА_4.

Згідно пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. У разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду (п. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до пункту 8 Розділу ХІІІ Цивільного процесуального кодексу України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційній суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Таким чином, Апеляційний суд Дніпропетровської області продовжує здійснювати свої повноваження до початку роботи Дніпровського Апеляційного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську область, з місцезнаходженням у містах Дніпрі та ОСОБА_4.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» - ОСОБА_5, яка підтримала доводи апеляційної скарги та наполягала на її задоволенні, відповідача ОСОБА_1, який заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року за № 2147-VІІІ, яким викладено в нових редакціях тексти, зокрема, Цивільного процесуального кодексу України та Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 9 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ) справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчиненні окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Враховуючи те, що оскаржуване рішення суду ухвалене судом під час дії Цивільного процесуального кодексу України, в редакції від 18.03.2004 року, законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення перевіряється відповідно до положень такого кодексу.

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з необґрунтованості та недоведеності позовних вимог, оскільки енергопостачальником під час здійснення розрахунку заборгованості за спожиту але не обліковану електричну енергію невірно застосовано вимоги п.3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, а саме: розраховано заборгованість за період з 31.10.2015 року по 31.10.2016 рок , тобто за 366 дня.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись не можна.

Так, відповідно до ст. 213 ЦПК України, в редакції від 18.03.2004 року, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 214 ЦПК України, в редакції від 18.03.2004 року, зокрема передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити.

Аналогічні норми процесуального права закріплено й у статті 263 ЦПК України, в редакції станом на час розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суд першої інстанції ухвалюючи рішення названих вимог закону не дотримався.

Встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є побутовим споживачем послуг з енергопостачання, що надаються йому ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» за адресою: АДРЕСА_1 й на його імя відкрито особовий рахунок № 2192073 (а.с. 2).

31 жовтня 2016 року за адресою відповідача АДРЕСА_2, представниками енергопостачальника проведено перевірку дотримання споживачем ПКЕЕН, в результаті якої виявлено порушення відповідачем п. 48 ПКЕЕН використання недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом. Додатковий ввід покладений за щитком на вихідних клемах запобіжників: 1. Додаткова фаза підключена на розриві ввідного кабелю за щитком та приєднана на вихідні клеми запобіжника. 2. Додатковий нуль прокладений на вводі до лічильника від мереж енергопостачальної організації та приєднаний на вихідну клему. При відключених запобіжниках електроенергія споживається, лічильником не враховується. Межа відповідальності згідно п.2.4 ПКЕЕН. Неможливо ліквідувати безоблікове підключення під час складання Акту без відключення повністю квартири.

Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н № 012537 про порушення від 31.10.2016 року, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та уповноваженої особи споживача ОСОБА_1 ОСОБА_6 (а.с. 4).

На підставі зазначеного акту позивачем виконано розрахунок збитків за період з 31.10.2015 року по момент виявлення порушення 31.10.2016 року, в розмірі 12673,97 грн. (а.с. 3).

З матеріалів справи вбачається, що спір виник з приводу наявності підстав відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику споживачем.

Оскільки спірні правовідносини склалися в сфері постачання та користування електроенергією, їх врегулювання здійснюється у відповідності до ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», діючого на час виникнення спірних правовідносин, Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1996 року № 1357 (далі Правила) та Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (далі Методика).

Згідно з ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» відповідач є споживачем електроенергії та несе відповідальність як за порушення умов договору про користування електричною енергією, так і Правил користування електричною енергією.

Відповідно до ч. 1 та абз. 2 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

За змістом п. 48 Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 53 Правил в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики.

Як вбачається з матеріалів справи, Акт Н № 012537 про порушення від 31.10.2016 року підписаний трьома представниками енергопостачальника та уповноваженої особи споживача ОСОБА_1 ОСОБА_6 (а.с. 4).

У звязку з чим, колегія дійшла висновку, що Акт Н № 012537 про порушення від 31.10.2016 року є дійсним.

Крім того, в судовому засіданні суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 погодився із тим, що ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було виявлено порушення ПКЕЕН, однак він не згоден із сумою заборгованості, яка нарахована позивачем за період з 31.10.2015 року по 31.10.2016 року.

Враховуючи те, що факт порушення ПКЕЕН споживачем ОСОБА_1 встановлений актом, який є дійсним, ним не спростований, суд першої колегія суддів дійшла висновку, що ОСОБА_1 повинен відшкодувати збитки, завдані енергопостачальникові, і доводи апеляційної скарги є цілком обґрунтованими.

За положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 Правил на споживача електроенергії покладається відповідальність згідно із законодавством, зокрема за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

За змістом п. 53 ПКЕЕН розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопотсачальнику внаслідок користування електричною енергією обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562.

Перевіряючи розрахунок збитків, наданий позивачем, колегія суддів погоджується з його розміром в сумі 12 673,97 грн. (а.с. 4) й вважає, що його обчислено у відповідності доп. 3.1.5 Методики зі змінами чинними на час виникнення спірних правовідносин, вірно використав формулу 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cosц, де І сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз номінальна напруга, кВ; cosц cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cosц, cosц приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

Погоджується колегія суддів і з визначеним позивачем розрахунковим періодом для визначення суми відшкодування збитків.

Відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3.1. Методики, вона застосовується в разі виявлення такого порушення Правил, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії.

Згідно з підп. "б" п.3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється, зокрема, за кількістю днів, а саме, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права

власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення технічної перевірки електричної мережі, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж дванадцять місяців.

Як вбачається з матеріалів справи, 31.10.2016 року працівники ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго»склали Акт Н № 012537 про порушення про виявлення у споживача ОСОБА_1 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення технічної перевірки електричної мережі не мали можливості виявити, а тому відповідно до Методики розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись зп дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення, тобто за період з 31.10.2015 року по 31.10.2016 року,

Отже, розмір збитків позивачем вірно визначено у сумі 12 673,97 грн., і саме вказана сума й підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, у звязку з чим скасовує рішення суду з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи та невірного застосування норм матеріального права, згідно п.п. 3,4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, та приймає нове рішення про задоволення заявлених позовних вимог.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 1 600,00 грн. (а.с. 1а) та апеляційної скарги у розмірі 1 760,00 грн. (а.с. 74), що відповідає розміру, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Разом з тим, в суді першої інстанції позивач ставив питання про відшкодування понесених ним судових витрат лише у розмірі 1378,00 грн. (а.с. 1 зворот), а тому за рахунок відповідача на користь позивача підлягають відшкодуванню судові витрати в межах заявлених позовних вимог (ч. 1 ст. 13 ЦПК України) у розмірі 3138,00 грн. (1378,00 грн. за подання позову до суду першої інстанції + 1760,00 грн. за подання апеляційної скарги = 3138,00 грн.).

Керуючись ст. ст. 367, 369, 374, п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_2 акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» - задовольнити.

Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 13 листопада 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_2 акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 12673,97 грн. (дванадцять тисяч шістсот сімдесят три грн. девяносто сім коп.)

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» судовий збір в розмірі 3138,00 грн. (три тисячі сто тридцять вісім грн. нуль коп.)

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 12 липня 2018 року.

Головуючий:

Судді: