Справа № 368/790/18
Рішення

Іменем України

"11" липня 2018 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Іванюти Т.Є.

при секретарі Вареник О.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кагарлику справу за позовом ОСОБА_1 до Ставівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту проживання однією сім»єю більше 5 років,

встановив :

Позивач звернувся до суду з даним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_2 за життя якому згідно державного акту на право власності на земельну ділянку належала земельна ділянка площею 2,76 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Ставівської сільської ради Кагарлицького району. ОСОБА_2 заповіту на все своє майно не складав. Спадкоємців першої черги залишилася його дружина ОСОБА_3, яка після смерті свого чоловіка прийняла спадщину, відповідно до ст. 1268 ЦК України, однак спадщину ОСОБА_3 не оформила і ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла. Заповіту ОСОБА_3 не складала. Після смерті ОСОБА_3 із спадкоємців першої, другої та третьої черги не залишилося. Залишилася лише ОСОБА_1, яка проживала зі спадкодавцем однією сім'єю не менше п'яти років до часу відкриття спадщини.

Проте оформити спадщину позивачка не може, оскільки пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому просить продовжити їй строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

Також нотаріусом було відмовлено позивачці у оформленні спадщини, яка залишилася після ОСОБА_3, так як потрібно встановити факт проживання з померлою однією сім'єю більше п'яти років, оскільки встановлення такого факту необхідне позивачці для віднесення її до спадкоємців четвертої черги. А тому просить встановити факту проживання однією сім»єю більше 5 років

Позивачка в судовому засіданні позов підтримала.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився будучи належним чином повідомленими про день, час і місце розгляд справи. Надіслали заяву в якій просять слухати справу у їхню відсутність. Проти позову не заперечують.

Заслухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_2 за життя якому згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 30.03.2006 р. належала земельна ділянка площею 2,76 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Ставівської сільської ради Кагарлицького району. ОСОБА_2 заповіту на все своє майно не складав. Спадкоємців першої черги залишилася його дружина ОСОБА_3, яка після смерті свого чоловіка прийняла спадщину, відповідно до ст. 1268 ЦК України, однак спадщину ОСОБА_3 не оформила і ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла. Заповіту ОСОБА_3 не складала. Після смерті ОСОБА_3 із спадкоємців першої, другої та третьої черги не залишилося. Залишилася лише ОСОБА_1, яка проживала зі спадкодавцем однією сім'єю не менше п'яти років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Однак, після смерті ОСОБА_3 позивачка не подала вчасно заяву про прийняття спадщини, так як на час смерті ОСОБА_3 вона проживала разом із нею у житловому будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1 та вважала, що прийняла спадщину автоматично. Проте, після звернення до нотаріуса та надання довідок Ставівській сільській раді про спільне проживання та фактичне прийняття спадщини, нотаріус пояснила, що місце проживання вважається місце реєстрації. Так як позивачка не була зареєстрована у АДРЕСА_1 вона не може вважатися такою, що прийняла спадщину.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику в справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України.

Також нотаріусом було відмовлено позивачці у оформленні спадщини, яка залишилася після ОСОБА_3, так як потрібно встановити факт проживання з померлою однією сім'єю більше п'яти років, оскільки встановлення такого факту необхідне позивачці для віднесення її до спадкоємців четвертої черги.

ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з 15.02.2009 р. по ІНФОРМАЦІЯ_2 р. проживали спільно та вели спільне господарство. Протягом спільного проживання та ведення господарства вони були як одна сім»я. Позивачка доглядала за ОСОБА_3, оскільки остання мала захворювання та потребувала догляду. Між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були фактично сімейні відносини.

З довідки Ставівської сільської ради від 26.10.2017 р. № 808 вбачається, що ОСОБА_1 дійсно проживала разом та вела спільне господарство з тіткою ОСОБА_3 з 15.02.2009 р. до дня її смерті, ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтвердили той факт, що ОСОБА_1 дійсно проживала разом та вела спільне господарство з тіткою ОСОБА_3 з 2009 р. до дня її смерті, ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Дане стверджується копіями свідоцтва про смерть, витягу із спадкового реєстру, державного акту, довідок Ставівської сільської ради, лист нотаріуса.

Пропуск позивачкою строку на прийняття спадщини, суд вважає поважним, а тому можливим продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Також, суд вважає доведеним той факт, що позивачка та померла ОСОБА_6 проживали однією сім'єю та вели спільне господарство більше п'яти років.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. ст. ст. 10, 89, 259, 263, 264, 265, 268, 315 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд-

в и р і ш и в :

Позов задоволити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 поважними та встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 .

Встановити факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 однією сім»єю не менше як п»ять років до часу відкриття спадщини.

Рішення набуває законної сили відповідно до ст.. 273 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом 30 днів.

Повний текст рішення виготовлено 16.07.2018 року.

Суддя: Т.Є. Іванюта