Справа № 461/5161/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"16" липня 2018 р. м. Львів

суддя Галицького районного суду м. Львова Радченко В.Є. отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, серія і номер паспорта КС836133, місце проживання: 79026, м.Львів, вул. Котлярська, 1/11) до ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2, місце проживання: 79026, м.Львів, вул. Котлярська, 1/11) про визнання права власності на квартиру, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи із наступного.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою встановлено ставку судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із змісту позовної заяви, вартість нерухомого майна квартири не можливо визначити, оскільки позивач у ній не проживає.

За таких обставин, суд вважає, що позивачу слід сплатити мінімальну суму судового збору в розмірі 1762,00 грн.

Водночас, як вбачається із матеріалів справи позивачем подано клопотання про відстрочку оплати судового збору до моменту ухвалення рішення по даній справи. Мотивуючи його тим, що станом на момент заявлення позову вартість нерухомого майна квартири не можливо визначити, а враховуючи, що позивач не є власником квартири, він не має можливості замовити проведення експертної оцінки.

Також, позивач зазначає, що він перебуває у скрутному фінансовому становищі і отримує невеликі доходи, тому просить суд відстрочити оплату судового збору.

Суд подане позивачем клопотання про відстрочку оплати судового збору до моменту ухвалення рішення по даній справи, до уваги не приймає, з наступних підстав.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. Здійснення процедури ліквідації банку не свідчить про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для відстрочення від сплати судового збору.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Проте, Європейський суд з прав людини вважає, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення Європейського суду з прав людини "Справа Ейрі" від 09.10.1979 року).

Конституційний Суд України у рішенні "У справі за конституційним зверненням асоціації "Дім авторів музики в Україні" щодо офіційного тлумачення положень пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" у взаємозв'язку з положеннями пункту "г" частини першої статті 49 Закону України "Про авторське право і суміжні права"" № 12-рп/2013 від 28.11.2013 року, вказав - гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету ОСОБА_3 Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14 травня 1981 року N R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Таким чином, "право на суд" не є абсолютним. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення помірного судового збору. Вимога про помірність судового збору означає, перш за все, те, що майнове становище не має бути перепоною доступу до суду, у випадках, коли судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, закон має встановлювати можливості щодо скорочення або скасування судових витрат.

Позивач просить відстрочити сплату судового збору, проте не надає жодного доказу, який би свідчив про його майновий стан та не вказує обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов'язує відстрочення сплати судових витрат, тому клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід:

-

-Долучити до матеріалів справи документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1762,00 грн.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про відстроку оплати судового збору до моменту ухвалення рішення по даній справи.

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, серія і номер паспорта КС836133, місце проживання: 79026, м.Львів, вул. Котлярська, 1/11) до ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2, місце проживання: 79026, м.Львів, вул. Котлярська, 1/11) про визнання права власності на квартиру, залишити без руху.

Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання копії ухвали, а саме:

- Долучити до матеріалів справи документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1762,00 грн.

У випадку невиконання даної ухвали про залишення заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя В.Є. Радченко