Справа № 234/2881/18
Провадження № 2/234/1588/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2018 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області в складі:

головуючого судді Кравченко О.Ю.,

секретар судового засідання Каліберда А.О.,

за участю відповідача ОСОБА_1

справа №234/2881/18

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який обґрунтувала тим, що 01.09.2010 року померла її мати ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина. За життя ОСОБА_3 склала заповіт та розподілила своє майно на випадок смерті, в якому заповіла: житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та присадибною земельною ділянкою по вул.Котовського, 18 в смт. Компаніївка Кіровоградської області - своєму сину, ОСОБА_1 та дочці - ОСОБА_4, в рівних частках кожному, а належну їй земельну ділянку площею 6,52 га, що знаходиться на території Компаніївської селищної ради Кіровоградської області та майновий пай члена КДСС «Колос» заповіла своїм дочкам: їй, ОСОБА_2, та ОСОБА_5, в рівних частках кожній.

Але про існування заповіту позивач дізналася тільки у листопаді 2017 року, оскільки довготривалий термін не спілкувалась з братом, ОСОБА_1, біля якого останнім часом проживала мати. У звязку з чим вона не зверталась до нотаріальної контори у встановлений законодавством термін.

Після того, як їй стало відомо про наявність заповіту, вона звернулась в Компаніївську державну нотаріальну контору за місце проживання за консультацією та отриманням витягу зі Спадкового реєстру для того, щоб виявити, в якого нотаріуса посвідчувався заповіт та чи заведена спадкова справа. Державний нотаріус 22.11.2017 року видав їй витяги зі Спадкового реєстру, де вияснилось, що заповіт був посвідчений у приватного нотаріуса Компаніївського районного нотаріального округу ОСОБА_6, а спадкова справа заведена Першою Краматорської державною нотаріальною конторою. Також нотаріус пояснила, що вона має отримати дублікат заповіту і про те, що відповідно ст.1269 ЦК України вона мала подати в нотаріальну контору в 6 місячний термін з дня смерті матері.

Як вияснилось пізніше, її брат, ОСОБА_1, подав заяву про прийняття спадщини, не повідомивши її та інших спадкоємців про наявність заповіту.

Просила визначити їй додатковий строк, достатній для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 01 вересня 2010 року в м.Краматорськ Донецької області.

Позивач в судове засідання не зявилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити.

Відповідач у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував та суду пояснив, що позивач є його рідною сестрою, яка мешкає у Кіровоградській області в селі Компаніївка. Мати мешкала у м.Краматорську біля нього, він її доглядав. Коли мати померла, він повідомив сестру про її смерть, однак на похорони сестра не прибула. Він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Йому не було відомо про наявність заповіту, нотаріус його про це не повідомляв. Про те, що мати склала заповіт, він дізнався від сестри телефоном у минулому році. У подальшому, відповідач змінив свою позицію та суду пояснив, що не заперечує проти задоволення заяви.

Дослідивши доводи позовної заяви, вислухав пояснення відповідача та проаналізувавши в сукупності зібрані по справі докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Веремейчик) ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, є донькою ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище Веремейчик) ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується: копією свідоцтва про народження позивача; копією свідоцтва про укладення шлюбу позивача, відповідно до якого позивач уклала шлюб з ОСОБА_9 та змінила дошлюбне прізвище «Веремейчик» на «Олешко»; копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_3, яка зареєструвала шлюб 12.07.1967 року з ОСОБА_10 та змінила прізвище «Веремейчик» на «Макаренко» (а.с.8-9).

Згідно копії свідоцтва про смерть від 02.09.2010 року, ОСОБА_3 померла 01.09.2010 року в м.Краматорську Донецької області (а.с.7).

Як вбачається із заповіту, посвідченого 20.11.2009 року приватним нотаріусом Компаніївського районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_6, зареєстрованого в реєстрі за №2145, ОСОБА_3 розпорядилась на випадок своєї смерті належним їй майном наступним чином:

-належний на праві приватної власності житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та присадибною земельною ділянкою, що знаходиться по вул.Котовського, 18 в смт. Компаніївка Кіровоградської області заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_1 в рівних частинах кожному;

-належну їй на праві приватної власності земельну ділянку, що знаходиться на території Компаніївської селищної ради Кіровоградської області та майновий пай члена КДСС «Колос» заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_5 в рівних частках кожному;

-належні їй на праві приватної власності грошові вклади заповіла ОСОБА_2

Дублікат заповіту був виданий 08.12.2017 року ОСОБА_2 замість втраченого заповіту (а.с.10).

Як вбачається з витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) вищевказаний заповіт зареєстрований у спадковому реєстрі за №2145 (а.с.12-13).

Згідно інформації, отриманої від Першої краматорської Державної нотаріальної контори, відкрита спадкова справа до майна померлої 01.09.2010 року ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. Заява про прийняття спадщини надійшла від сина спадкодавця - ОСОБА_1. Інших заяв до нотаріальної контори не надходило (а.с.34).

Як встановлено у судовому засіданні позивач, ОСОБА_2 на час відкриття спадщини не проживала з спадкодавцем, у строк визначений статтею 1270 ЦК України, не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини чи відмову від спадщини після померлої матері, ОСОБА_3

Згідно статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 не проживала разом із спадкодавцем, не знала про складений на неї заповіт. Про існування заповіту їй стало відомо тільки у листопаді 2017 року, тобто після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини, що підтверджено у судовому засіданні дослідженими у сукупності доказами та не заперечується відповідачем.

Враховуючи вказані обставини, суд дійшов висновку, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не була обізнана про наявність заповіту.

Оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може, ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню, з визначенням двохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає такий строк достатнім для реалізації позивачем права на подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 12-13, 76 -79, 81,141, 259, 263 265 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, яка мешкає за адресою: Кіровоградська область, смт.Компаніївка, вул.Чапаєва, 40, додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3, яка померла 01 вересня 2010 року в м.Краматорськ Донецької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський суд.

Повне судове рішення складено 20.07.2018 року.

Суддя Краматорського міського суду ОСОБА_11