Справа № 182/7374/17
Провадження № 2-п/0182/35/2018
У Х В А Л А

Іменем України

13.07.2018 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Скоробогатова А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Нікополі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду від 27 березня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1, про стягнення заборгованості

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом ПАТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Нікопольського міськрайонного суду від 27 березня 2018 року стягнуто на користь ПАТ КБ „Приватбанк з ОСОБА_1 заборгованість по кредиту в сумі 104423грн. 82 коп. (яка складається з: 56 816, 20 грн. заборгованість по кредиту; 29 348, 35 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 12 810, 52 грн. - нараховано пені; 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 4 948, 75 грн. штраф (процентна складова) та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 600 грн. 00 коп. А всього 106 023 грн. 82 коп.

16 травня 2018 року на адресу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд та скасування вищевказаного заочного рішення. Заявник вважає його незаконним та безпідставним, так як рішення ухвалено з порушень норм чинного законодавства, оскільки судом не в повному обсязі встановлено обставини справи. При цьому, заявник посилається на ст.178 ЦПК України, якою передбачено право подати відзив в строк, який не може перевищувати п"ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Тому, з урахуванням вищевказаної статті, ним 27 березня 2018 року, було подано відзив на позовну заяву, на підставі отриманої 19 березня 2018 року ухвали Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 січня 2018 року, тобто в передбачений законом строк. Однак, суд при ухваленні даного рішення, про наявність вищевказаного відзиву не згадав, що в свою чергу ОСОБА_1 дає підстави вважати та робити висновок, що суд не в повному обсязі ознайомився з матеріалами справи. Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області в ухваленому рішенні викладені висновки, які не відповідають обставинам справи, які суд визнав встановленими хоча вони є недоведеними. Виходячи з того, що в позовній заяві міститься посилання, що ним було отримано кредит в розмірі 1 100 грн. 00 коп., при цьому сума, яка на підставі рішення суду підлягає стягнення складає 104 423 грн. 82 коп., з яких: 56 816, 20 грн. тіло кредит; 29 348, 35 грн. нараховані відсотки; 12 810, 52 грн. - нараховано пені; 500, 00 грн. штраф (фіксована частина); 4 948, 75 грн. штраф (процентна складова). Тобто, з матеріалів справи заявнику не зрозуміло, чим обґрунтовується розмір основної кредитної заборгованості в розмірі 56 816 грн. 20 коп., якщо ПАТ КБ "Приватбанк" в позові вказує те, що сума кредиту становила 1 100 грн. 00 коп. Також, ОСОБА_1 посилається на те, що в позовній заяві не зазначено звітний період, в який він здійснював оплату або повинен був сплачувати, але не платив, а тому прострочив оплату, з огляду на що виникла заборгованість на певну дату, з якої починається розраховуватися прострочка та нараховувалась неустойка. Крім цього, не вказано суми, яку він повинен сплачувати, але не оплатив, а тому виникла заборгованість в певному розмірі, на яку нараховувалась неустойка.

Крім цього, ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що судом було одночасно застосовано стягнення пені та штрафу за одне й те саме правопорушення, при цьому посилається на ст.549 ЦК України, якою передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредитору у разі порушення боржником зобов"язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежного виконання зобов"язання (ч.2 ст.549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов"язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК України).

За таких обставин вважає, що заочне рішення Нікопольського міськрайонного суду від 27 березня 2018 року, є безпідставним та не обґрунтованим, а тому повинно бути скасоване.

Суд, розглянувши заяву ОСОБА_1, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як вбачається з матеріалів, в провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом ПАТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с.3-5).

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 січня 2018 року в порядку спрощеного позовного провадження дану справу було призначено до судового розгляду на 27 березня 2018 року (а.с.38-39).

Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області 22 січня 2018 року ОСОБА_1 за адресою місця проживання та реєстрації було направлено копію вищевказаної ухвали та позовну заяву з додатками (а.с.40).

27 березня 2018 року, в день розгляду даної справи, ОСОБА_1 на адресу суду надав відзив на позовну заяву про стягнення заборгованості (а.с.45-48).

При цьому, у відповідності до ч.7 ст.178 ЦПК України,відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 копію ухвали про відкриття провадження у справі від 09 січня 2018 року отримав 06 березня 2018 року, про що свідчить повідомлення про поштове відправлення (а.с.42). Тобто, строк для подання відзиву повинен був бути до 22 березня 2018 року, однак відзив ОСОБА_1 надав 27 березня 2018 року (а.с.45), про що свідчить штемпель Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області (а.с.45). Тому, посилання відповідача на ту обставину, що судом не було враховано, під час ухвалення вищевказаного рішення суду, поданий відзив на позовну заяву, до уваги не приймається, оскільки рішення судом було ухвалено на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Скасування заочного рішення можливе за наявності обставин:

1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд;

2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини (наприклад, неотримання судової повістки про виклик до суду), що об"єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи, про що і фактично заявником не спростовується, тобто ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 27 березня 2018 року був повідомлений заздалегідь, а саме: 06 березня 2018 року, про що свідчить повідомлення про поштове відправлення та особистий його підпис про отримання повістки про виклик до суду (а.с.42). Тобто, ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи та мав можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити свої заперечення при розгляді справи, однак не скористався зазначеними правами.

Посилання ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення на ту обставину, що судом з незрозумілих підстав було стягнуто суму заборгованості в розмірі 104 423 грн.82 коп., до уваги не приймається, оскільки його доводи фактично зводяться до незгоди з рішенням суду, переоцінки доказів, які були досліджені судом.

Таким чином, з урахуванням вищевикладених обставин та норм ст.ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд вважає, що заява ОСОБА_1 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає, що в свою чергу не позбавляє заявника можливості оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.280, 288, Цивільно-процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду від 27 березня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1, залишити без задоволення.

Розяснити ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_2