Справа № 359/8362/17
Провадження № 2/359/685/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2018 року м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі :

головуючого судді Вознюка С.М.,

при секретарі Пугач Д.О.,

за участю ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2, ОСОБА_3 та його представників - адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5, свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою та житловою будівлею шляхом знесення самовільно збудованого об'єкту нерухомості, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_8 про усунення перешкод в користуванні майном та зобов'язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

25.10.2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому вказувала, що вона є власником домоволодіння по АДРЕСА_1. Поряд із її домоволодінням знаходиться земельна ділянка по АДРЕСА_1 власником якої є відповідач ОСОБА_3. У 2016 році вказаний відповідач ОСОБА_3 почав будувати без відповідних дозволів та погоджень із державними органами будинок. Вказана будова знаходиться на відстані 5,2 метра від її будинку, що порушує вимоги п. 3.17 Б.2.4.-1-94 "Планування та забудова міських та сільських поселень". Це створює реальну загрозу вибуху газу, що може призвести до пошкодження її майна втрати здоров'я. Також, впритул до її паркану відповідач ОСОБА_3 створив дві вигрібні каналізаційні ями. Через них стоїть постійних стійкий неприємний запах. Але відповідач ОСОБА_3 створив такі умови, які навпаки завдають найбільше незручностей (затінюється її ділянка; стічні атмосферні опади стікають на паркан, а потім на її частину земельної ділянки; ці ж стічні опади порушують цілісність паркану; утворюються неприємні запахи від каналізаційних вигрібних ям). На усні вимоги виправити вказані порушення відповідач не реагує також на вимоги приписів ДАБІ не реагує та продовжує будівництво.

У зв'язку з вищевикладеним позивач ОСОБА_1 просить суд: зобов'язати ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 шляхом знесення збудованого будинку з порушенням будівельних норм та правил; зобов'язати ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 шляхом знищення двох вигрібних каналізаційних ям, які знаходяться впритул біля її паркану; судові витрати покласти на відповідача ОСОБА_3

17.01.2018 року в судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1, про усунення перешкод у користування майном та зобов'язання вичинити певні дії. Яку обґрунтовує тим, що 14.06.2012 року він придбав земельну ділянку НОМЕР_8, що розташована за адресою: АДРЕСА_2. У 2016 році він почав будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку, відповідно до повідомлення про початок будівництва вх. 10/10-Т-1307/42 від 13.07.2016 року. Декларація № КС 68, від 06.12.2016 року про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області. У жовтні 2016 року він звернувся до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області із заявою щодо проведення перевірки правомірності будівництва будинку відповідача ОСОБА_1, оскільки мав обґрунтовані сумніви, щодо належного оформлення та отримання дозволу на будівництво житлового будинку. Відповідно до відповіді Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 03.11.2016 року № 10/10-69/0311/08/01 відповідач розпочав будівництво на підставі будівельного паспорту № 521 від 07.12.2015 року, повідомлення про початок будівництва № КС 99 від 10.12.2015 року. Однак вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки забудова сусідньої земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_6, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 розпочалася орієнтовно у 2013- 14 роках. Відповідач ОСОБА_1 збудувала та почала проживати у будинку у 2014 році, до видачі будівельного паспорту, а в повідомленні про початок будівництва вказала недостовірні дані. Відповідач ОСОБА_1 почала будувати свій будинок без відповідних зволів та погоджень із державними органами. В результаті самовільної забудови, відповідач ОСОБА_1 впритул до його паркану створила три вигрібні ями, що є порушенням державних будівельних норм та санітарних вимог. Вигрібна яма розплідником всіляких паразитів, що є розносниками інфекції. Вдихання повітря разом із випаровуваннями з вигрібних ям відповідача ОСОБА_1 може призвести до шкідливого впливу на його здоров'я. На його прохання прибрати вигрібні ями відповідач ОСОБА_1 не реагує. 09 січня 2018 року він написав скаргу в Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, на неправомірні дії відповідача ОСОБА_1 щодо влаштування вигрібних ям з порушенням санітарних норм, однак вирішити питання в досудовому порядку не представилось можливим. Неправомірні дії відповідача ОСОБА_1 по самовільному встановленню вигрібних ям (що суперечать державним санітарним та іншим будівельним нормам) порушуються його законне право на користування власністю, у зв'язку з цим він вимушений звернутися до суду для захисту своїх прав.

У зв'язку з вищевикладеним позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 просить суд: зобов'язати ОСОБА_1 очистити вигрібні ями та засипати їх землею, провести необхідні санітарні заходи на місці вигрібних ям, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1; стягнути з ОСОБА_1 на його користь всі понесені ним судові витрати.

В судових засіданнях позивач та представники позивача за первісним позовом, первісний позов підтримали в повному обсязі, обставини, викладені в ньому підтвердили, просили суд вимоги первісного позову задовольнити. Зустрічну позовну заяву не визнали, подали відповідні письмові заперечення, просили її залишити без задоволення.

Відповідач та його представник за первісним позовом первісний позов не визнали в повному обсязі, просили суд відмовити в його задоволенні, зустрічну позовну заяву підтримали, просили її задовольнити, обставини, викладені у зустрічній позовній заяві підтвердили.

В судовому засіданні, яке відбулося 16.04.2018 року свідок ОСОБА_7 пояснив, що з ОСОБА_1 він не знайомий. ОСОБА_3 він знає три роки, будував йому будинок. З 2015 року ОСОБА_3 почав консультуватися з ним щодо будівництва будинку, готувати документи. 21.06.2016 року приступили до будівництва. Будували будинок згідно проекту. Коли будувався будинок ОСОБА_3 скарг від сусідів не було. При будівництві будинку всі розміри дотримувались, відступити від межі необхідно було три метри, відступили три з половиною. Будинок ОСОБА_3 утеплювали мінеральною ватою та штукатурили штукатуркою вогнестійкою. Він працює з 2002 року по спеціальності. Має вищу освіту. Закінчив Одеській будівельний університет. Раніше працював головним інженером. В його діяльності йому не потрібен сертифікат. Він побудував не один будинок, претензій до нього не було. При будівництві будинків, він завжди відступав три метри від межі, питань ніяких, ні в кого не виникало. Більше п'ятнадцяти років він практикує будівництво. Якщо щось, то на земельній ділянці ОСОБА_3 є доступ пожежному автомобілю. Будинок у ОСОБА_3 зроблений з вогнестійких стінок, тому для життя ОСОБА_1 загрози не має. Підведення газу до даних будинків відсутнє, оскільки це нові виділені земельні ділянки, на яких побудовані нові житлові будинки. Дані житлові будинки отоплюються електрикою. У ОСОБА_3 двохповерховий будинок, з висотою 7.60, він вищий за будинок ОСОБА_1 Будинок ОСОБА_1 побудований з порушеннями, нібито тимчасова будівля, не для постійного проживання. Коли будують будинки, то від межі необхідно відступати по три метри, а у ОСОБА_1 1.8 м. У ОСОБА_3 вигрібні ями знаходяться за будинком. Коли вони будували будинок у ОСОБА_3, то бачили, як приїжджав спеціальний автомобіль, який викачував вигрібні ями. У ОСОБА_3 будівельники, які будували будинок жили один рік. На території земельної ділянки ОСОБА_3 для нього запахів неприємних не було. Коли викачувалися вигрібні ями, то запахи були, як у всіх. На земельну ділянку ОСОБА_3 вони приїхали в 2015 році. На той час у ОСОБА_1 був вже побудований будинок, але без паркана і там проживали люди. Вони встановлювали на будинку ОСОБА_3, як вимагають нормативи спеціальне облаштування для стічних вод, для опадів та виведено все в канал. Паркана у ОСОБА_1, як такого і не має, оскільки він не добудований. Паркан у ОСОБА_1 побудований приблизно 4 чи 5 метрів. Коли вони почали будувати паркан ОСОБА_3, для ОСОБА_1 була пропозиція, щодо побудови спільного паркана, але ОСОБА_1 відмовилася, можливо в силу своїх фінансових потреб. В 2016 році почали будувати паркан ОСОБА_3 Паркан ОСОБА_1 не заливає стічними водами, оскільки на будинку ОСОБА_3 встановлено спеціальне водовідведення, там знаходяться піщані ґрунти, вода не збирається, навіть дощова, яка йде природним способом та потрапляє на газон. ОСОБА_3 не допущено відхилення проекту, що суперечило суспільним інтересам або порушувало б права осіб, чи істотно порушувало б будівельні норми і правила. Чи чинить ОСОБА_3, якимсь чином перешкоди ОСОБА_1 йому не відомо. Коли йшло будівництво будинку, між сусідами було мирно. ОСОБА_1 навіть будівельників ОСОБА_3 підвозила до магазину. Вигрібну яму ОСОБА_1 можливо демонтувати та збудувати нову як належить. Газ не проведений по АДРЕСА_1, тому вибух газу не можливий. Загроза може бути від відкритого вогню, але біля будинку відсутній навіть барбекю. Він встановлював септики між будинком у ОСОБА_3, який був біля каналу перенесли за домовленістю трьох сусідів, щоб не забруднив водойму та не було проблем між сусідами. 25.10.2017 року септик не функціонував, оскільки був закритий на зиму. Септик функціонує в літній період. На даний час септик порожній і йти неприємний запах з нього не може. У ОСОБА_1 до ОСОБА_3 є неприязність. Будинок ОСОБА_3 будувався згідно проекту. Він не знайомився з будівельним паспортом ОСОБА_3, це не його компетенція. Відстань між будинками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є 6.80 метрів. 22.06.2016 року почали будувати будинок ОСОБА_3, а закінчили його будівництво в грудні 2017 р. Чи будівельний паспорт був виданий пізніше будівництва, він не може відповісти, оскільки його не бачив. Дах в будинку ОСОБА_3 з метало черепиці, конструкція дерево, яке оброблене спеціальним розчином, що захищає його від вогню та мікробів. Об'єкт ОСОБА_3 здав в грудня 2017 р. В 2016 р. будинок був побудований, навіть стояли вікна. Далі він займався благоустроєм та подвір'ям. БТІ приїжджали до ОСОБА_3 в 2016 р. для огляду. Про виїзд інспектора Державної будівельно-архітектурної інспекції в 2016 р. він нічого не знає. Він контролював будівельників кожен день, або через день. Він нічого не знав про неприязнь між сусідами. На даний час газ дорого проводити. В ОСОБА_1 будинок в поганому стані. Септик на земельній ділянці в ОСОБА_3 закладався так: спочатку круги заклали, зроблена гідроізоляція з дном, вентиляційні канали. В двох колодязях осідають великі частини, а в третій колодязь перепускний, де знаходиться очищена вода. Деякі септики з бетонним дном, а деякі з дренажем. Септик без бетонованого дна, знаходиться від будинку ОСОБА_1 більш як на 15 метрів.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні, яке відбулося 04 червня 2018 року пояснив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 знає. ОСОБА_3 та ОСОБА_1 постійно один на одного писали скарги. ОСОБА_1 в липні 2016 написала скаргу відносно незаконного будівництва по АДРЕСА_2 на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_3 Відносно даної скарги була проведена перевірка, згідно якої, було складено акт. 21.07.2016 році було встановлено ряд порушень містобудівного законодавства. Були видані приписи по процедурі на зупинення будівельних робіт та усунення порушень, в термін, який там зазначений. Також був складений протокол про адміністративне правопорушення та після розгляду справи складена відповідна постанова про притягнення ОСОБА_3 до відповідальності. На початку цього року ОСОБА_1 знову подала скаргу. По даній скарзі також була проведена перевірка, згідно якої було встановлено, що приписи, які тоді видавалися ОСОБА_3 не виконані. Знову його було притягнуто до адміністративної відповідальності. На першій перевірці був замовник, який показав всі документи та забезпечив доступ до земельної ділянки. Під час першої перевірки, в актах було зазначено, які були виконані об'єми робіт на будівництві. Був виданий припис про зупинення будівельних робіт та усунення порушення, шляхом перебудови об'єму робіт, які були виконані, або шляхом внесення змін до будівельного паспорту, якщо таке можливо. Вказане будівництво здійснено на підставі повідомлення про початок будівельних робіт. Було два повідомлення про початок будівельних робіт. В одному з них невірно зазначений будівельний паспорт, якого взагалі не існувало. Дані порушення, які були зафіксовані, це серйозні порушення, оскільки були не дотримані пожежні норми та було відхилення від будівельного паспорту. ОСОБА_3 відмовився ставити підпис на документах та отримувати приписи, постанови. Тому дані документи були надіслані йому поштою. В архівній справі знаходяться цьому підтвердження. Об'єкт будівництва ОСОБА_3 був введений в експлуатацію. На момент другої перевірки не підіймалося питання щодо виконання порушень, оскільки метою перевірки було дотримання умов під час виконання робіт. Протипожежні розриви фіксували за допомогою електронної рулетки, яка має інвентарний номер та проходить перевірку відповідно до законодавства. За результатами перевірки був складений протокол про адміністративне правопорушення. Дані документи ОСОБА_3 також відмовився отримувати і вони йому були знову надіслані поштою. Розгляд справи був призначений. ОСОБА_3 на розгляд справи не з'явився, тому була винесена постанова про адміністративне правопорушення та припис з терміном усунення порушень в один місяць. Перевірка щодо останнього припису не була проведена. В будівельному паспорті зазначаються відстані та розміри, які потрібно дотримуватися. Також є додаток, в якому зазначені пожежні розриви, які повинні бути дотримані в залежності вогнестійкості. Даними додатками може користуватись інспектор. Також в даних документах зазначається мінімальна відстань між першими ступенями вогнестійкості, це є 6 метрів. Відстань між будівлями вимірюється від найбільш виступної конструкції стін. Відповідальність за все несе замовник будівництва. Перевірка з'явилася на земельній ділянці ОСОБА_3 більше двох років тому. Перевірок в нього проводиться багато. Чи був на АДРЕСА_1 з іншими перевірками не може сказати. Коли приїжджали до ОСОБА_3 з першою перевіркою, паркану між будівлями ОСОБА_3 та ОСОБА_1 нібито не було. Фото фіксація перевірки проводилась, фотокарток перевірки з собою не має. ОСОБА_1 був отриманий технічний паспорт та будівельний паспорт, в якому зазначено чітко, що на даній земельній ділянці побудований житловий будинок. Можливо будинок ОСОБА_1 в майбутньому буде переведений на гостьовий будинок, якщо це не заборонено законодавством. На сьогоднішній день на земельній ділянці ОСОБА_1 знаходиться житловий будинок, який введений в експлуатацію. Коли проводили перевірку на земельній ділянці ОСОБА_1, то акт про порушення був складений. Порушення були виявлені щодо державних будівельних норм, а саме щодо розташування вигрібних ям. Перевірка проводиться на підстав документів та огляду об'єктів. По технічному паспорті ОСОБА_1 та ОСОБА_3 газ до будинків не проведений. Газової колонки на будинку ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на той час не було. На даний час паркан між земельними ділянками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 існує. Чий паркан між земельними ділянками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не знає. Коли проводилася перевірка, чи був пошкоджений паркан не може стверджувати. Якщо перший паркан стоїть ОСОБА_3, то при опадах його паркан буде пошкоджуватися першим, а потім ОСОБА_1 Перевірку щодо приписів ОСОБА_1 не проводили. У ОСОБА_3 були відхилення від будівельного паспорта. За результатами перевірки, встановлено, що ОСОБА_3 вимоги зазначених приписів не виконано, оскільки, не зупинено виконання будівельних робіт за вказаною адресою та житловий будинок влаштовано відхиленнями від будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку га влаштовано на відстані 5.2 м від будинках на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6.2 м та згідно протипожежних вимог дат 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будниками або окремо розташованими і господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості слід приймати не менше 6.0 м. чим порушено вимоги п. 3 ч. 3 сі. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Крім того, будівельні роботи виконані з відхиленнями від будівельною паспорта №378 від 29.08.2016 p., оскільки трубчастий колодязь зміщено у північно-західному напрямку орієнтовно на 28 м.; влаштовано лазню розміри якої не відповідають вимогам будівельного паспорту, чим порушено вимоги сі. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівниці до якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрованої Департаментом від 06.12.2016 №КС 68 гр. ОСОБА_3 наведено недостовірні дані, оскільки, в п. 8 зазначено, що на об'єкті виконано всі передбачені будівельним паспортом обсяг робіт з дотриманням відповідних державних будівельних норм, стандартів і правил, годі як фактично роботи виконано з відхиленнями від будівельного паспорта №378 від 29.08.2016 p. виданого відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА та з порушеннями н.н. 3.25*. 3.25а*. дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», чим порушено вимоїн ч. 10 сі. 39 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності". Коли проводилася перевірка на земельній ділянці ОСОБА_3 проводилася фото фіксація, а чи при них була рулетка не пам'ятає. Трубчастий колодязь ОСОБА_3 зміщений був в західному напрямку. Скільки було трубчастих колодязів на земельній ділянці ОСОБА_3 він не пам'ятає. Якщо ОСОБА_1 перенесла каналізацію і це не зафіксовано, не внесені зміни в будівельний паспорт, то це роботи виконані без дозволу і є відхилення від будівельного паспорту. У 2018 році коли проводилась перевірка на земельній ділянці ОСОБА_3, у них при собі була рулетка, нею вони робили заміри. Він має чотири роки стажу роботи. Між будинком ОСОБА_3 та ОСОБА_1 5.2 метри. Коли проводилась перша перевірка у ОСОБА_3, то фасад його будинку не був утеплений. При перевірці, яка проводилась в 2018 році фасад будинку ОСОБА_9 був утеплений. Якщо будинок утеплили, то розміри між будинками змінилися. В акті перевірки не передбачено фіксувати розміри. Під час перевірки проводили фото фіксацію службовим фотоапаратом і більш за все електронною рулеткою. Про це в акті перевірки не зазначено. В акті тільки зазначалася марка та інвентаризаційний номер фотоапарата. Щодо можливого вибуху газу не може спростувати чи підтвердити твердження. Він як інспектор повинен фіксувати, те, що є на об'єкті будівництва. Пожежні розриви зазначалися в матеріалах. Якщо розриви менші, то вони повинні бути погодженні з відповідними структурами та бути зазначені в будівельному паспорті, це питання на розгляд головного архітектора. При першій перевірці в ОСОБА_3 був в будинку побудований частково перший поверх. А під час другої перевірки, встановлювалися факти, чи припис, який видавався в 2016 році був виконаний, чи ні. На момент другої перевірки не пам'ятає, які були розміри між будинками ОСОБА_3 та ОСОБА_1 В акті перевірки зазначено розмір між будинками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 5.2 метри. Під час перевірки на земельній ділянці ОСОБА_3 встановлювалося, в якому обсязі виконані будівельні роботи та чи вони відповідають будівельному паспорту. Вони обстеження будинків не здійснюють. Вони проводять перевірку об'єктів будівництва. При перевірці вони керуються 153 постановою Кабінетів Міністрів України «Порядок здійснення державного будівельного контролю», де чітко зазначено, як потрібно проводити перевірку. Дана постанова передбачає залучення експертів, пожежних організацій та інших експертів. Щодо конкретних випадків експерти не залучались. При перевірці, яка була здійснена на земельній ділянці ОСОБА_1, було виявлено відхилення від будівельного паспорта. ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності та надано їй припис. В матеріалах БТІ повинно бути зафіксовано про збільшення загальної площі будинку та засклення балкони другого поверху. Не може стверджувати, що засклення балкону ОСОБА_1 призвело до порушення пожежних норм. Потрібно дивитися, яким матеріалом балкон оброблений. Він як інспектор, ступень вогнестійкості не визначає. Якщо є необхідність, то до перевірки залучають експертів. В даній ситуації при перевірках не залучались експерти. ОСОБА_1 скаржилася щодо пожежних норм, а саме що її сусід ОСОБА_3 близько біля її будівлі виконує будівельні роботи. Роботи висновки про безпеку, це не входить до його повноважень. В актах перевірки не зазначали і не фіксували, щодо серйозності порушень. Якщо відстань між будівлями зменшена на 80 сантиметрів, то це може вплинути на дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання робіт на даному об'єкті. Після введення будинку в експлуатацію, можливо внести до будівельного паспорту зміни. Замовник несе відповідальність за все, що внесено в декларацію. За наявності скарг, після введення будинку в експлуатацію, проводяться перевірки, потім документ, який давав право на виконання робіт, декларація та повідомлення скасовуються. Документи, щодо громадянина ОСОБА_3 перебувають на даний час на розгляді в дозвільному відділі департаменту, рішення щодо них не прийнято. Щодо громадянки ОСОБА_1, то в неї було порушення тільки щодо каналізації. Вразі не усунення порушення ОСОБА_1 теж будуть наслідки, а саме будуть скасовані довільні документи на будівництво.

Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають частковому задоволенню, а зустрічні позовні вимоги підлягають залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Статтею 14 Конституції України передбачено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Аналогічне положення закріплено і ст. 373 ЦК України.

Статтею 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Стаття 78 Земельного кодексу України визначає, що право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Стаття 328 ЦК України визначає порядок набуття права власності на земельну ділянку, зокрема вказаною нормою передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно до ст. 116 ЗК України громадяни набувають права власності на земельні ділянки за рішеннями органів виконавчої влади в межах їх повноважень визначених Кодексом.

Набуття права на землю громадянами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність.

За вимогами ст. 380 ЦК України, житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання.

Згідно ст.381 ЦК України, садибою є земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями.

Статтею 383 ЦК України визначено, що власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

За вимогами ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій для запобігання такому порушенню.

Крім того, у відповідності до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником домоволодіння по АДРЕСА_1.

Поряд із її домоволодінням знаходиться земельна ділянка НОМЕР_8, що розташована за адресою: АДРЕСА_2, власником якої є відповідач за первісним позовом ОСОБА_3, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку Серія НОМЕР_9, виданого Управлінням Держкомзему у Бориспільському районі та Договором купівлі - продажу земельної ділянки від 14.06.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Котляровою Т.І., зареєстровано в реєстрі № 607.

У 2016 році ОСОБА_3 почав будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку, відповідно до повідомлення про початок будівництва вх. 10/10-Т-1307/42 від 13.07.2016 року. Декларація № КС 68 від 06.12.2016 року про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

ОСОБА_1 зазначала, що ОСОБА_3 почав будувати будинок без відповідних дозволів та погоджень із державними органами, що призвело до побудови ним будинку з порушенням відповідних нормативів, що створює загрозу вибуху газу, що може призвести до пошкодження її майна та втрати здоров'я тощо.

Для оформлення та подачі всіх необхідних для будівництва документів ОСОБА_3 найняв фахівця які займалися оформленням будівельного паспорту та повідомлення про початок будівництва. З останніми у них були договірні відносини, без підписання договору. Які саме документи дані фахівці подали до Бориспільської РДА, з метою оформлення будівництва ОСОБА_3 не відомо, однак він вважав, що фахівці добросовісно виконує свою роботу. В подальшому ОСОБА_3 стало відомо, що будівельний паспорт № 258 від 19.05.2014 року відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА не видавався. У зв'язку з чим 29.08.2016 року, ОСОБА_3 був отриманий новий будівельний паспорт № 378. Повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зареєстровано за № КС96 від 12 вересня 2016 року.

Як вбачається з пояснень ОСОБА_3, після початку будівництва на його земельній ділянці позивач та її чоловік почали висловлювати претензії в його бік. Конфлікти розпочалися з того, що чоловік ОСОБА_1 почав встановлювати свій паркан на його земельній ділянці, безпосередньо на його межових знаках. В подальшому ним було запропоновано залити спільний фундамент під паркан, а фасадну частину встановити самостійно кожному, за смаком, однак позивач за первісним позовом ОСОБА_1 відмовилась. Далі від ОСОБА_1 він почав отримувати скарги на те, що в неї після дощів на подвір'ї з'являються великі калюжі.

Згідно акту Гнідинської сільської ради від 28.10.2016 року проведеного огляд земельної ділянки за клопотання ОСОБА_11, земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_8, яка належить на праві власності ОСОБА_12, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, місце знаходження - АДРЕСА_2. Встановлено, що на земельній ділянці ведеться будівництво 2-х поверхового житлового будинку, на проти земельної ділянки розташована споруда для тимчасового знаходження будівельників, які ведуть будівельні роботи. Місце розташування відносно встановленої огорожі з початку будівництва залишилось не змінне. Проведено фото фіксацію.

07.12.2015 року виданий будівельний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими спорудами в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 Згідно вищезазначеного будівельного паспорту будинок ОСОБА_1 знаходиться від межі сусідньої земельної ділянки, а саме ОСОБА_3 на відстані 1.8 метри.

29.08.2016 року виданий Будівельний паспорт та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_2 ОСОБА_3 Згідно вищезазначеного технічного паспорту будинок ОСОБА_3 та будинок ОСОБА_1 знаходиться на відстані 6.80 метри.

Відповідно до листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 03.11.2016 року, посадовою особою Департаменту 20.10.2016 було здійснено виїзд на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1. Під час виїзду встановлено, що земельна ділянка за вищезазначеною адресою, яка знаходиться у власності ОСОБА_1 відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки ВРС 683162 від 19.06.2012 року, зареєстрованого за № 10879, державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_7, виданого 25.05.2012р., та зареєстрованого в поземельній книзі за № 08668, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_6, загальна площа 0,1200 га. Будівельний паспорт на забудову земельної ділянки виданий відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА від 07.12.202015 року № 521. Технічний паспорт виготовлений 30.08.2016 року ПП «Буд сервіс-проект плюс» інвентаризаційна справа № 2016-243. За результатами перевірки, на вищезазначеній земельній ділянці, порушень містобудівного законодавства не виявлено (а.с.92).

Згідно листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 07.11.2016 року вбачається, що посадовою особою Департаменту, у присутності замовника будівництва гр. ОСОБА_3 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1. Під час проведення перевірки, встановлено не відповідність розміщення житлового будинку протипожежним нормам, визначеними п.п. 3.25*, 3.25а*, дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» та порушення ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки вказаний житловий будинок влаштовано з відхиленнями від зазначеного будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку та влаштовано на відстані 5,2 м від будинку на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6,2 м та згідно протипожежних вимог дод. 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, слід приймати не менше 6,0 м. Також, під час проведення перевірки, встановлено, що гр. ОСОБА_3 наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване Департаментом за номером КС 20 від 19.07.2016, оскільки: - відповідно до листа Бориспільської РДА від 18.08.2016 зазначений у повідомленні будівельний паспорт №258 від 19.05.2014 p., відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА не видавався.

Відповідно листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 15.03.2018 року вбачається, що посадовою особою Департаменту, на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 21.07.2016, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт по АДРЕСА_2. Під час проведення перевірки, встановлено не відповідність розміщення житлового будинку протипожежним нормам, визначеними п.п. 3.25*, 3.25а*, дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» та порушення ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки вказаний житловий будинок влаштовано з відхиленнями від зазначеного будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку та влаштовано на відстані 5,2 м від будинку на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6,2 м та згідно протипожежних вимог дод. 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, слід приймати не менше 6,0 м. Також, під час проведення перевірки, встановлено, що гр. ОСОБА_3 наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване Департаментом за номером КС 20 від 19.07.2016, оскільки: відповідно до листа Бориспільської РДА від 18.08.2016 зазначений у повідомленні будівельний паспорт №258 від 19.05.2014 p., відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА не видавався. За вказані правопорушення, винну особу було притягнуто до передбаченої чинним законодавством відповідальності, надано приписи про зупинення виконання будівельних робіт та про усунення виявлених порушень містобудівного законодавства.

Крім того, Департаментом, на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 15.02.2018 з метою проведення перевірки виконання вимог приписів про усунення порушень від 01.11.2016 року №С-0111/1 та про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 01.11.2016 року №С-0111/2 було здійснено неодноразові виїзди на місце.

Згідно листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 02.05.2018 року вбачається, Посадовою особою Департаменту у період з 02.04 по 16.04.2018 було проведено позапланову перевірку виконання вимоги приписів про усунення порушень від 01.11.2016 №С-0111/1 та про зупинення підготовчих та будівельних робі і від 01.11.2016 №С-0111 2 під час виконання будівельних робіт за вказаною адресою. За результатами перевірки, встановлено, що гр. ОСОБА_3 вимоги зазначених приписів не виконано, оскільки, не зупинено виконання будівельних робіт за вказаною адресою та житловий будинок влаштовано і відхиленнями від будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку га влаштовано на відстані 5.2 м від будинках на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6.2 м та згідно протипожежних вимог дат 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будниками або окремо розташованими і господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості слід приймати не менше 6.0 м. чим порушено вимоги п. 3 ч. 3 сі. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Крім того, будівельні роботи виконані з відхиленнями від будівельною паспорта №378 від 29.08.2016 p., оскільки трубчастий колодязь зміщено у північно-західному напрямку орієнтовно на 28 м.; влаштовано лазню розміри якої не відповідають вимогам будівельного паспорту, чим порушено вимоги сі. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівниці до якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрованої Департаментом від 06.12.2016 №КС 68 гр. ОСОБА_3 наведено недостовірні дані, оскільки, в п. 8 зазначено, що на об'єкті виконано всі передбачені будівельним паспортом обсяг робіт з дотриманням відповідних державних будівельних норм, стандартів і правил, годі як фактично роботи виконано з відхиленнями від будівельного паспорта №378 від 29.08.2016 p. виданого відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА та з порушеннями н.н. 3.25*. 3.25а*. дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», чим порушено вимоїн ч. 10 сі. 39 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі вищезазначених перевірок, були видані приписи, складені адміністративні протоколи про адміністративне правопорушення та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності порушників.

Так, відповідно до перевірки, яка була проведена від 01.11.2016 року на земельній ділянці ОСОБА_3 були виявлені порушення, у зв'язку з чим складений протоколу № 3-Л-А-1604/4 від 16.04.2018 року, згідно якого ОСОБА_3 було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Від підпису ОСОБА_3 відмовився.

Згідно приписів № С-1604/4, № С-0111/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 01.11.2016 року та від 16.04.2018 року, ОСОБА_3 зобов'язано усунути порушення відповідно до чинного законодавства. Від підпису ОСОБА_3 відмовився.

01.11.2016 року винесено припис № С-0111/2 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, згідно якого зобов'язано ОСОБА_3 зупинити виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_2 Бориспільського району Київської області.

Також, 25.04.2018 року була винесена постанова № А-2504/1 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відповідно до якої ОСОБА_3 притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф.

09.02.2018 року був винесено припис № С-0902/1 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил щодо будівництва житлового будинку садибного типу та господарських споруд по АДРЕСА_1, згідно якого зобов'язано ОСОБА_1 усунуті виявлені порушення до 09.03.2018 року.

Статтею 391 Цивільного кодексу України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно норм ст. 103 Земельного кодексу України вказано, що власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдасться найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо).

Кожен має право на безпечне для життя і здоров'я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди ( ч. 1 ст. 50 Конституції України).

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» підприємства, установи, організації та громадяни при розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції та технічному переобладнанні підприємств, виробничих об'єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об'єктів зобов'язані дотримувати санітарного законодавства.

Частиною 2 ст. 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Згідно ст. 107 ЗК України, основою для відновлення меж є дані земельно-кадастрової документації.

В силу 104 ЗК України позивач має право вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може привести до шкідливого впливу на здоров'я людей, на повітря, та інше.

Відповідно до змісту ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, в п. 33 Постанови Пленуму «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 7 лютого 2014 року за № 5 роз'яснив судам, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов'язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Такий позов підлягає задоволенню і в тому разі, коли позивач доведе, що є реальна небезпека порушення його права власності чи законного володіння зі сторони відповідача. При цьому суди повинні брати до уваги будь-які фактичні дані, на підставі яких за звичайних умов можна зробити висновок про наявність такої небезпеки.

Верховний суд України в Узагальненні судової практики «Судова практика щодо права власності при розгляді цивільних справ Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод» від 1 липня 2014 року в розділі «Захист права власності. Превентивний спосіб захисту права власності» роз'яснив судам, що відповідно до положень норм статей 16, 391, 386 ЦК власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який ураховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право.

Такі висновки знаходяться у правовому зв'язку із положенням ст. ст. 15, 16, 391 ЦК України, ч.3 ст. 152 ЗК України, відповідно до системного правового аналізу яких кожній особі гарантується право на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільного права та інтересу може бути спеціальний спосіб захисту, визначений ст. 391 ЦК України як усунення перешкод власником у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Таким чином, обставини, що були викладені та докази, які їх підтверджують свідчать про те, що позивач за первісним позовом є власником земельних ділянок та житлового будинку, а тому має абсолютне право вільно володіти, користуватися і розпоряджатись цим майном на власний розсуд і вчиняти щодо нього чи з ним будь-які дії, які прямо не суперечать закону, право на яке не може бути протиправно обмежено у його здійсненні, у тому числі діями третіх осіб.

Згідно ст. 107 ЗК України, у разі неможливості виявлення дійсних меж їх встановлення здійснюється за фактичним використанням земельної ділянки. Якщо фактичне використання ділянки неможливо встановити, то кожному виділяється однакова за розміром частина спірної ділянки. У випадках, коли в такий спосіб визначення меж не узгоджується з виявленими обставинами, зокрема з встановленими розмірами земельних ділянок, то межі визначаються з урахуванням цих обставин.

Приписами ст. 41 Конституції України задекларовано основоположний принцип, за яким ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушеним.

У первісній позовній заяві зазначено, що будинок ОСОБА_3 розташований на відстані 5,2 м. від будинку позивача та це створює реальну загрозу вибуху газу, що може призвести до пошкодження майна чи втрати здоров'я ОСОБА_1 Однак з даною обставиною суд погодитися не може, оскільки дане твердження є безпідставним припущенням та не відповідає дійсності, оскільки газ до будинків ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не підведений.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 при будівництві допущено відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам та порушує права інших осіб, та істотно порушує будівельні норми і правила. Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил. А також зімну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

З пояснень свідка ОСОБА_7 та відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 встановлено, що відповідно до конструкції будинку, атмосферні опади стікаючи по даху будинку ОСОБА_3, потрапляють у жолоб потім в трубу водостоку та через лоток виходить в підземну стокову рубу та відводяться безпосередньо у водойму (канал). З вказаного вбачається, що в будинку ОСОБА_3 здійснені всі необхідні інженерно-технічні заходи, що запобігають стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів на територію суміжних ділянок.

Згідно фотокарток наданих ОСОБА_3, показів свідків ОСОБА_7 та будівельного паспорту житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами також вбачається, що на земельній ділянці ОСОБА_3 розташовані дві будівлі двоповерховий житловий будинок та двоповерхова будівля бані. Баня, що розташована у значній віддаленості від житлового будинку позивача, на відстані не менше 20 метрів, оснащений двома септиками, які на сьогоднішній день порожні та сухі, оскільки вони жодного дня не використовувались за цільовим призначенням. Таким чином, наявність на території ОСОБА_3, на відстані, що відповідає всім санітарним нормам, двох люків каналізації, створює у ОСОБА_1 сумнівні припущення, що вказані септики взагалі будуть заповнені та створювати неприємний запах на території.

Відповідно до санітарних вимог, передбачених пунктом 3.26 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, а септики, відповідно до таблиці 3.25а* ДБН 360-92 повинні знаходитись на відстані не менше 5-8 метрів від житлового будинку.

Щодо підтоплення сусідського паркану, а саме ОСОБА_1 стічними атмосферними опадами, порушенням його цілісності, згідно фотокарток, які були надані ОСОБА_3, вбачається, що встановлений лише його паркан, цілісність, якого не порушена.

Також при прийнятті рішення судом враховано, що ОСОБА_3 має у власності земельну ділянку НОМЕР_8, що розташована за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку Серія НОМЕР_9, виданого Управлінням Держкомзему у Бориспільському районі та Договором купівлі - продажу земельної ділянки від 14.06.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Котляровою Т.І., зареєстровано в реєстрі № 607. У 2016 році почав будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку, відповідно до повідомлення про початок будівництва вх. 10/10-Т-1307/42 від 13.07.2016 року. Декларація № КС 68 від 06.12.2016 року про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Зважаючи на викладене у суду відсутні підстави для визнання будівництва ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 самочинним будівництвом та застосування вимог ст. 376 ЦК України.

У своїй первісній позовній заяві, позивач за первісним позовом просить суд усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою шляхом знесення збудованого будинку з порушенням будівельних норм та правил, а також знищення вигрібних каналізаційних ям, посилаючись при цьому як на підставу свого позову на ч. 4 ст. 376 ЦК України: Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

Однак, відповідно до пункту 5 Постанови пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)»: відповідно до вимог статті 376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об'єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК), а також власнику (користувачу) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК).

Щодо відсутності підстав для знесення будинку ОСОБА_3: по-перше, проект забудови та відповідне погодження відбулось, що свідчить про відсутність самочинного будівництва; по-друге, підвищення ступеня вогнетривкості можливе за рахунок зведення паркану між будівлями. Тому суд оцінює критично твердження позивача за первісним позовом щодо зведення ОСОБА_3 самочинного будівництва, оскільки такі обставини не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду.

Тому, усунення таких виявлених порушень та перешкод в користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_3 житловими будинками і земельними ділянками порушень, з урахуванням встановлених судом обставин, на думку суду, в тому числі, - слід здійснити шляхом зобов'язати ОСОБА_3 за власний рахунок, в строк не пізніше 27.06.2019 року, встановити паркан з вогнетривкої цегли між зведеними будинками, що належать ОСОБА_1 та ОСОБА_3, з дотриманням «Планування та забудови міських та сільських поселень» 1994 року та Державних будівельних норм (ДБН 360-92) та Правил протипожежної безпеки, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, та внести відповідні зміни до будівельного паспорту.

У відповідності до ст. 91 ЗК України власники та користувачі земельних ділянок зобов'язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок, а також дотримуватися правил добросусідства.

У зв'язку з цим зобов'язати ОСОБА_3 та ОСОБА_1 вжити заходів для відновлення добросусідства згідно вимог ст.ст. 103-109 Земельного Кодексу України в строк до 27.06.2019 року.

Щодо заявлених зустрічних позовних вимог про усунення перешкод у здійсненні права користування майном та зобов'язання вчинити дії, суд зазначає наступне.

Стаття 331 ЦК України передбачає, що право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

Нормами статті 346 ЦК України, встановлено, що право власності припиняється у разі: відчуження власником свого майна; відмови власника від права власності; припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі; знищення майна; викупу пам'яток культурної спадщини; примусового відчуження земельних ділянок приватної власності, інших об'єктів нерухомого майна, що на них розміщені, з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону; звернення стягнення на майно за зобов'язаннями власника; реквізиції; конфіскації; припинення юридичної особи чи смерті власника. Право власності може бути припинене в інших випадках, встановлених законом.

В той же час, судом встановлено, що наявність порушень ДБН в даному випадку свідчить про недостатність підстав для знесення збудованого житлового будинку ОСОБА_3, оскільки останній введений в експлуатацію, а відповідні органи, які здійснюють контроль за їх дотриманням щодо його знесення до моменту введення зазначеного будівництва в експлуатацію, не звертались.

Таким чином, знесення будівництва, яке не відповідає вимогам ДБН, призводить до порушення прав власника, який його зареєстрував належним чином, та набув право власності на нерухоме майно з підстав, визначених законодавством України.

З цього приводу, судом не встановлено таких підстав, які б свідчили про очевидну небезпеку позивачу та його родині з приводу такої забудови ОСОБА_3 Так, відповідного газопостачання на об'єкт нерухомості, що є сусідським будинком для позивача, і що наявності якого ОСОБА_1 повідомляла суд в позовній заяві, на момент розгляду справи в суді, - не встановлено, доказів наявності документації та відповідних дозволів на підключення газопостачання, - ні позивачем ні відповідачем, суду не надано. З цього приводу, можливість загоряння сусідського будинку є лише припущенням позивача.

Однак, з цього приводу, суд приходить до висновку про можливість усунення виявлених порушень, з метою недопущення в майбутньому прав позивача, усунення виявлених недоліків в дотриманні нормативів ДБН та Пожежних норм при здійсненні будівництва відповідачем - шляхом зведення відповідної висоти паркану з вогнестійкого матеріалу з дотримання відповідних норм та відповідних внесенням змін до технічної документації та паспорту на забудову.

При цьому судом враховується, що при здійсненні забудови позивачем не було дотримано відповідної відстані від межі, що, в свою чергу, призвело до порушення прав відповідача при розробці технічної документації, та необхідність врахування існуючої забудови при плануванні власного об'єкту будівництва.

Зазначене, на думку суду, свідчить про можливість вирішення виниклої спірної ситуації саме шляхом часткового задоволення первісного позову у запропонованому судом варіанті шляхом зведення відповідного паркану.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може гуртуватися на припущеннях.

За змістом ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

З цього приводу, суд вважає, що наявність вигрібних ям (септиків) на земельній ділянці ОСОБА_3, не є порушенням прав позивача ОСОБА_1, зважаючи на те, що останні не використовуються, доказів цьому суду не надано.

Розв'язуючи вимоги про усунення ОСОБА_1 перешкод в користуванні власністю ОСОБА_3, суд враховує, що ОСОБА_3 не доведено в порядку ст. 81 ЦПК України своїх вимог, а доказів чинення перешкод з боку ОСОБА_1 суду не надано. Так, згідно наявних в матеріалах цивільної справи доказів, не вбачається порушення прав щодо користування будинком чи земельною ділянкою ОСОБА_3 зважаючи на усунення ОСОБА_1 недоліків розташування септику (вигрібної ями), виявлених Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Допустимих та беззаперечних доказів тому, що на момент розгляду справи в суді, є перешкоди з боку позивача за первісним позовом, з цього приводу, - суду не надано.

З урахуванням викладеного вище, первісний позов підлягає частковому задоволенню, а зустрічний позов залишенню без задоволення.

Судовий збір за розгляд первісних позовних вимог в розмірі 640 грн. 00 коп. слід стягнути з ОСОБА_3

Судовий збір за розгляд зустрічних позовних вимог в розмірі 704 грн. 80 коп. віднести на рахунок ОСОБА_3, які оплачені ним при зверненні до суду.

На підставі викладеного та керуючись 4, 5, 12, 13, 76-82, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 14, 41, 50 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 316, 319, 321, 328, 331, 346, 373, 386, 391 ЦК України, ст.ст. 78, 91, 103-109, 116, 152 ЗК України, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_4) за власний рахунок, в строк не пізніше 27.06.2019 року, встановити паркан з вогнетривкої цегли між зведеними будинками, що належать ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) та ОСОБА_3, з дотриманням «Планування та забудови міських та сільських поселень» 1994 року та Державних будівельних норм (ДБН 360-92) та Правил протипожежної безпеки, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, та внести відповідні зміни до будівельного паспорту.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні майном та зобов'язання вчинити дії, - залишити без задоволення.

Зобов'язати ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_4) та ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, АДРЕСА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_5) вжити заходів для відновлення добросусідства згідно вимог ст.ст. 103-109 Земельного Кодексу України в строк до 27.06.2019 року.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_4) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, АДРЕСА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_5), - 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп. сплаченого судового збору.

Судовий збір за розгляд зустрічних позовних вимог в розмірі 704 грн. 80 коп. віднести на рахунок ОСОБА_3, які оплачені ним при зверненні до суду.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області (пп.15.5 п.15 ч.1 Перехідні положення ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ від 3 жовтня 2017 року) протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Виготовлено повний текст рішення 18.07.2018 року.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду

Київської області С.М.Вознюк