РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10380/16-ц

пр. № 2/759/333/18

06 липня 2018 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Шум Л.М.

за участю секретаря: Прокопенко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, треті особи: Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -,

в с т а н о в и в :

У липні 2016 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_1 звернулися до суду з позовними вимогами про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5.

Ухвалою суду від 21.09.2016 р. відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 27.02.2018 р. розпочато підготовче провадження.

Ухвалою суду від 26.06.2018 р. за заявою представника позивача ОСОБА_6 позовні вимоги в частині позовних вимог щодо позивача ОСОБА_4 залишені без розгляду.

Ухвалою суду від 26.06.2018 р. за заявою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6, ОСОБА_4 залучено в якості третьої оосби у справі.

Позивач ОСОБА_1 з урахуванням поданої 06.07.2018 р. заяви про зміну підстав позову в обгрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_5. помер ОСОБА_5, який був його сином і після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме, квартира за адресою: АДРЕСА_1.

При цьому, зазначає, що є єдиними спадкоємцем майна померлого. Проте, при зверненні у березні 2016 р. до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, йому - позивачу було відмовлено, в зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк пропущено з поважних причини, оскільки він проживав в іншому регіоні, а саме: у Сумській області, після смерті сина хворів, а тому не мав можливості у встановлений строк звернутись до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, при цьому, зазначив, що є юридично необізнаною особою і просив суд врахувати, що іншого житла крім спадкового майна, а саме: квартири за адресою: АДРЕСА_1 він не має, а пропущений ним строк для подання ним відповідної заяви до нотаріуса є незначним, лише майже два місяці. У зв»язку з чим позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини терміном три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5.

06 липня 2018 р. за згодою позивача та представників сторін, суд провів підготовче засідання, завершив його, та розпочав розгляд справи по суті.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підримали, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та заяві про зміну підстав позову.

Представники відповідача проти позову заперечували. Представник відповідача ОСОБА_7, у відзиві на позовну заяву зазначив про відсутність у позивачів поважних причин неприйняття спадщини, ненадання доказів неможливості ОСОБА_1 скористатися своїми правами та звернутись у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Представник зазначає, що ОСОБА_2 є єдиною особою, яка у встановлений законом термін подала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, з яким з 1995 р. проживала однією сім'єю без реєстрації шлюбу. З 2002 р. по ІНФОРМАЦІЯ_5. проживала з померлим у квартирі АДРЕСА_1, а тому просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі (а.с. 127-133).

Представник Київської міської ради в судове засіданні не з'явився, надіслав заперечення, в яких зазначив що не є належним відповідачем у справі, розгляд справи просив проводити за їх відсутності (а.с. 65-66 т. 1).

Представник Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засіданні не з'явився, надіслав пояснення усправі, в яких зазначив, що оскільки дії посадових осіб управління не оскаржуються, а тому просять проводити розгляд справи за їх відсутності (а.с. 69-70 т. 1).

ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_4 в судове засіданні не з'явилися, повідомлялися належним чином.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача Київської міської ради та третіх осіб.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників сторін та дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5. помер ОСОБА_5 (а.с. 22 т. 1).

Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, а саме, квартира АДРЕСА_1, яка була придбана померлим на підставі договору купівлі-продажу квартири від 27.08.2002 р. (а.с. 23-24 т. 1).

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 є батьком померлого ОСОБА_5, що підтверджується відповдіним свідоцтвом про народження (ас. 12).

Судом встановлено, що тіло померлого ОСОБА_5 на підставі дозволу співробітників прокуратури Голосіївського району м. Києва, 20.07.2015 р. отримав його брат, ОСОБА_4 (а.с. 139 т. 1). Похованнням ОСОБА_5, замовником та отримувачем товарів і послуг для організації поховання займався ОСОБА_4 третя оосба по справі, що підтверджується платіжними дорученнями від 20.07.2015 р., листом від 23.03.2016 (а.с. 17-18, 140).

Встановлено, що 30.11.2015 р. Дванадцятою київською держвною нотаріальною конторою здійснено реєстрацію спадкової справи, спадкодавцем якого є ОСОБА_5 (а.с. 187 т. 1).

Згідно матеріалів спадкової справи №1667/15 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5. ОСОБА_5, із заявами про прийняття спадщини звернулись ОСОБА_2 (заява від 30.11.2015, 23.02.2016), ОСОБА_4 (заява від 17.03.2016 р.), ОСОБА_1 (заява від 29.03.2016 р. ) (а.с. 173-242).

Судом встановлено, що 23.02.2016 р. державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5. ОСОБА_5, у зв'язку з відсутністю підтвердження факту проживання однією сім'єю.

Рішенням Святошинскього районного суду м. Києва від 06.07.2016 р. ОСОБА_2 відмовлено у задоволенні позову про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрацію шлюбу та визнання права власності на квартиру (а.с.229-230 т. 1).

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10.11.2016 р. зупинено провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06.07.2016 р. до набрання законної сили судовим рішенням за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 82 т. 2).

Також, встановлено, що 29.03.2016 р. державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру в АДРЕСА_1 через пропуск шестимісячного терміну для прийняття спадщини (а.с. 14 т. 1).

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на проживання в іншій області, похилий вік та незначний пропуск строку звернення із заявою до нотаріальної контори.

З матеріалів справи, зокрема, з паспортних даних ОСОБА_1 вбачається, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 та зареєстрований в АДРЕСА_2(ас. 8).

Як було встановлено судом, позивач ОСОБА_1 29.03.2016 р. звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пентюк С.В. із заявою про прийняття спадищини, яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5. ОСОБА_5

Тобто, вказаний строк пропущений у два місяці та 11 днів.

Суд, враховуючи похилий вік позивача ОСОБА_1, 1947 року народження, його проживання в іншому регіоні, факт поховання власного сина, що негативно вплинуло на стан здоров'я останнього, його моральне та душевне страждання, виходячи із рівності спадкоємців, а також оцінюючи людський фактор, вважає можливим прийти до висновку, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є незначним та таким, що не може вплинути на право позивача ОСОБА_1 на спадкування майна, яке залишилось після смерті його сина ОСОБА_5

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк на звернення із заявою про прийняття спадщини.

На підставі, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 13, 81, 258, 258, 265, 268 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, треті особи: Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Надати ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Сумської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) додатковий строк для звернення до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори терміном у три місці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5. ОСОБА_5.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя: