Справа № 635/254/18
Провадження № 2/635/1198/2018
13 липня 2018 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді - Шинкарчука Я.А.,
при секретарі судового засідання - Желізовій О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Покотилівка Харківського району Харківської області у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-
Позивач звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 16 березня 2011 року у розмірі 16 938, 51 грн. та судові витрати по справі.
Свої позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до укладеного договору № б / н від 16.03.2011 року відповідач отримала кредит у розмірі 8000, 00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www. privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір, про що свідчить підпис відповідача у заяві.
Банк зобов'язання за договором виконав у повному обсязі.
Вказану заборгованість позивач просив стягнути з відповідача у судовому порядку.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 березня 2018 позовна заява ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклика) сторін.
04 квітня 2018 цивільна справа за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за наслідками повторного автоматизованого розподілу справ автоматизованої системи документообігу передана судді Шинкарчуку Я.А.
Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 04 квітня 2018 Шинкарчук Я.А. вказана цивільна справа прийнята до провадження .
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 травня 2018 постановлено розгляд даної цивільної справи проводити з повідомленням (викликом) сторін.
В судове засідання учасники справи не з'явились.
Представник позивача Савіхіна А.М., яка діє на підставі довіреності, у судове засідання не з'явилась, надала суду заяву, якою просить розглянути справу у відсутність представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти розгляду справи в заочному порядку не заперечує.
Відповідач повторно не з'явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного Управління ДМС України в Харківській області, отриманих судом відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив. Відзив не надав.
Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою ним у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який наленжо повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
Враховуючи, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого.
З матеріалів справи вбачається, що 16 березня 2011 між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ОСОБА_2 був укладений договір № б/н, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, відповідно до якого відповідач отримала кредит у розмірі 8000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
При укладенні договору сторони керувались частиною першою статті 634 ЦК України. Згідно цієї статті ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У відповідності з ч.2. ст.639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.
Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин (в тому числі договір) вважається укладеним в письмовій формі, якщо її зміст, зафіксовано в одному або кількох документах, якими обмінялися сторони.
Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www. privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір, про що свідчить підпис відповідача у заяві.
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Банк виконав свої зобов'язання, надавши позичальнику кредитний ліміт в розмірі 8000, 00 грн.
Згідно ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України).
Статтею 598 ЦК України визначені підстави припинення зобов'язання. Зобов'язання припиняються частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов'язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. (ч.ч.1,2 цієї статті)
Зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст.599 ЦК України).
У статті 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором чи законом.
Згідно з ч.1 ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання, а за правилами ч.1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Отже, враховуючи зазначене, вимоги Банку про стягнення з ОСОБА_2 суми заборгованості за кредитом , 3009, 20 грн -тіло кредиту, 2147, 72 грн - заборгованість за відсотками за користування кредитом, підлягають задоволенню.
Що стосується вимог в частині стягнення штрафу, суд зазначає наступне.
Цивільно - правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки ( пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Умовами кредитного договору, а саме пунктом 2.1.1.12.6.1 передбачено застосування пені як виду цивільно - правової відповідальності за прострочення зобов'язання за борговими зобов'язаннями на суму від 100 грн, внаслідок чого нарахування банком пені відбувається відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту.
Крім того, пунктом 2.1.1.7.6 кредитного договору при порушені клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених цим Договором, більш ніж на 30 днів клієнт зобов'язаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору. Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком термін.
На підставі вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Такий правовий висновок зроблено Верховним Судом України у постанові від 21 жовтня 2015 року № 6-2003цс15.
За таких обставин, правові підстави до стягнення штрафу у вигляді 500 грн 00 коп. - фіксована частина та 782 грн 79 коп. - процентна складова, відсутні.
Крім того, згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Таким чином ч. 3 ст. 551 ЦПК України дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків.
З урахуванням того, що розмір неустойки (пені) 10 498, 80 грн значно більший від розміру основної заборгованості, що становить 5 156, 92 грн, яка складається з : 3009, 20 грн. - заборгованість за тілом кредиту + 2147, 72 грн - відсотки за користування кредитом, суд вважає за можливе застосувати до спірних правовідносин норму частини 3 статті 551 ЦК України, та зменшити розмір пені до 5200, 00 грн .
Отже, загальна сума заборгованості за кредитним договором № б/н від 16 березня 2011 року у розмірі 10 356 (десять тисяч триста п'ятдесят шість ) гривень 92 (дев'яносто дві) копійки, яка складається з: тіло кредиту у розмірі 3009 (три тисячі дев'ять) гривень 20 (двадцять копійок); відсотки за користування кредитом у розмірі 2147 ( дві тисячі сто сорок сім) гривень 72 (сімдесят дві) копійки; пеня у розмірі 5 200 (п'ять тисяч двісті) гривень 00 копійок.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При цьому, як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 39 Постанови « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 у разі якщо суд на підставі частини третьої статті 551 ЦК зменшує розмір неустойки, витрати позивача, пов'язані зі сплатою судового збору, відшкодовуються за рахунок відповідача у сумі, сплаченій позивачем за позовною вимогою, яка підлягала б задоволенню, якби зазначений розмір судом не було зменшено.
Згідно платіжного доручення № PROM7BАBL6 від 27 листопада 2017 року при пред'явленні позову до суду були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1600, 00 гривень.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 279, 280-283, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 16 березня 2011 року у розмірі 10 356 (десять тисяч триста п'ятдесят шість ) гривень 92 (дев'яносто дві) копійки, яка складається з: тіло кредиту у розмірі 3009 (три тисячі дев'ять) гривень 20 (двадцять копійок); відсотки за користування кредитом у розмірі 2147 ( дві тисячі сто сорок сім) гривень 72 (сімдесят дві) копійки; пеня у розмірі 5 200 (п'ять тисяч двісті) гривень 00 копійок.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» судовий збір у розмірі 1478 (одна тисяча чотириста сімдесят вісім) гривень 82 (вісімдесят дві) копійки.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості, що не проголошуються:
Відповідач - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України серії НОМЕР_2, виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області 23 грудня 1997 р., РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстроване у встановленому порядку місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя - Я.А. Шинкарчук