Постанова

Іменем України

20 червня 2018 року

м. Київ

справа № 234/15106/15-ц

провадження № 61-6363св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Антоненко Н. О., Журавель В. І., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),

Курило В. П.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго»,

представники позивача: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

представники відповідача: ОСОБА_6, ОСОБА_7,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на рішення Апеляційного суду Донецької області від 30 червня 2016 року в складі колегії суддів: Новосядлої В .М., Мальованого Ю. М., Новосьолової Г .Г.,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2015 року публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_5 є споживачем електричної енергії. 17 жовтня 2014 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за місцем проживання відповідача складений акт № 198821 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів) до електричної мережі іншого споживча (власника мережі), з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольних оглядів не мали можливості. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, та пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення споживачам нарахована вартість недооблікованої електроенергії у розмірі 14 874,77 грн.

Враховуючи вищевикладене, позивач просив суд стягнути з відповідача вартість недооблікованої електроенергії у розмірі 14 874,77грн.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 15 квітня 2016 року позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію в сумі 14 874,77 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Рішенням Апеляційного суду Донецької області від 30 червня 2016 року рішення Краматорського міського суду Донецької області від 15 квітня 2016 року в частині вартості не облікованої електричної енергії змінено. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію в сумі 5 270,77 грн.

У іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвалюючи нове рішення, апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про те, що відповідач повинна нести відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією, змінивши розмір збитків за спожиту не обліковану електричну енергію.

У серпні 2016 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційним судом при розгляді справи безпідставно здійснено розрахунок заборгованості самостійно, враховуючи те, що предметом позову є стягнення заборгованості за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення і доказом у справі є саме акт від 17 жовтня 2014 року № 198821.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

05 лютого 2018 року справа передана до Верховного Суду.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частини 1 статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні суду чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом установлено, що ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_1 і користується послугами позивача.

17 жовтня 2014 року позивачем було проведено обстеження електроустановок, електричної проводки та приборів обліку у квартирі АДРЕСА_2, за згодою ОСОБА_5

Згідно з актом від 17 жовтня 2014 року №198821, який було складено працівниками Краматорських електричних мереж: електромонтерами ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 у присутності споживача ОСОБА_5 було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів) до електричної мережі іншого споживча (власника мережі), з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду прибору обліку не мали можливості. Підключення фазного проводу йде на внутрішньо будинкову мережу. При відключенні автомату фазного струмоприймача працює диск прибору обліку, крутиться. Точка підключення розподільчий щит. Електрична енергія споживається, прибором обліку не враховується а.с. 13-16. Указаний акт підтверджується і складеною схемою підключення проводу за межами приладу обліку. Акт складений трьома працівниками позивача у відповідності до вимог закону, а відповідач ОСОБА_5 від підпису відмовилась.

Згідно з протоколом засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 26 листопада 2014 року № 1415, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією та пункту 53 Правил користування електричної енергії для населення ОСОБА_5 нарахована вартість недооблікованої електроенергії у розмірі 14 874,77грн.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.

Пунком 53 зазначених Правил передбачається, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках передбачених п. 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. У разі відмови споживача відшкодувати збитки енергопостачальник передає справу до суду.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Відповідно до пункту 2.7 Методики, яка діяла на час виявлення порушення, Правил користування електричною енергією для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за «Д» береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до дня усунення порушення.

Згідно зі статтею 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно зі статтею 11 ЦПК України 2004 року суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 60 ЦПК України 2004 року кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, змінюючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд, на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами (стаття 212 ЦПК України 2004 року), з урахуванням встановлених обставин і вимог статей 10, 60 ЦПК України 2004 року, погодившись з висновками суду першої інстанції про те, що мав місце факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, який зафіксований у акті, складеному відповідно до указаних Правил та підписаний трьома представниками енергопостачальника, обгрунтовано змінив рішення в частині покладення на відповідача обов'язку по відшкодуванню збитків, у відповідності до пункту 2.7 Методики, згідно з яким розмір збитків повинен нараховуватись не більше ніж за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, до дня усунення самовільного підключення.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, обґрунтовано викладених в мотивувальній частині оскаржуваного рішення та зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду апеляційної інстанції щодо його оцінки.

Керуючись статтями 389, 400, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палатиКасаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Донецької області від 30 червня 2016 рокубез змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: Н. О. Антоненко

В. І. Журавель

В. М. Коротун

В.П. Курило