"04" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Гончарука В.П.
при секретарі Красновій І.В.
справу розглянуто без участі сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу від 15.09.2003 року.
В квартирі зареєстровані : ОСОБА_1, доньки - ОСОБА_3, ОСОБА_4, мати - ОСОБА_5, батько- ОСОБА_14 та брат - ОСОБА_2
Відповідач ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1, не проживає з 03 жовтня 2003 року, що підтверджується Актами від 02.11.2017 року та 04.12.2017 року складеними мешканцями кв. 105 ОСОБА_6, кв. 92 ОСОБА_7, кв. 94 ОСОБА_8
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2 повідомлений судом належним чином за останньою відомою суду адресою його реєстрації, про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають до задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що 15.09.2003 року між ОСОБА_9, ОСОБА_10 та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продаж квартири АДРЕСА_1, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Глушко Л.В. за реєстровим № 3737.
10.11.2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві між ОСОБА_13 та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб.
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2015 року шлюб між ОСОБА_13 та ОСОБА_1 було розірвано.

Відповідно до довідки про склад сім'ї та реєстрації від 06.12.2017 року виданої КК ,,Центр комунального сервісу" в квартирі АДРЕСА_1, зареєстровані: ОСОБА_1, доньки - ОСОБА_3, ОСОБА_4, мати - ОСОБА_5, батько- ОСОБА_14 та брат - ОСОБА_2

Відповідач ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1, не проживає з 03 жовтня 2003 року, що підтверджується Актами від 02.11.2017 року та 04.12.2017 року складеними мешканцями кв. 105 ОСОБА_6, кв. 92 ОСОБА_7, кв. 94 ОСОБА_8

Необхідність визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, позивач обґрунтовує сплатою додаткових витрат на житлово-комунальні послуги та порушенням її права вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю.

Відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним і ніхто не може бути обмежений у його здійсненні.

За приписами ст. 405 ЦК України член сім'ї власника втрачає право на користування житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік , якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється відповідними органами реєстрації на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, суд приходить до висновку , що позовні вимоги позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають до задоволення, наявні підстави для визнання відповідача таким, що втратив право користування житловою площею, а саме квартирою АДРЕСА_1.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 317,321,405 ЦК України,

ст.ст. 81,280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач - ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ ПерехіднихПоложень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: