АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/2447/18 Справа № 202/8669/14-ц Головуючий у 1 й інстанції - Зосименко С. Г. Доповідач - Красвітна Т.П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2018 року колегія суддів Судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого - Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

при секретарі Попазовій Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29 грудня 2017 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування збитків, -

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2014 року ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» звернулось до суду з даним позовом, посилаючись на те, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: АДРЕСА_1, яка була проведена представниками позивача 05.05.2014 року, було виявлено факт безоблікового користування електроенергією поза приладом обліку, внаслідок чого енергопостачальнику завдано збитків у розмірі 43251,14 грн. Тому позивач, уточнивши позовні вимоги, просив стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» вартість спричинених збитків за актом про порушення правил від 05.05.2014 року у розмірі 43215,14 грн. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 432,52 грн. (а.с. 228-230 т.1).

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29 грудня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неповне з'ясування обставин справи, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду. Згідно абз. 3 п. 3 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Також п. 8 ч. 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, в редакції, що діє з 15.12.2017 року, передбачено, що до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст.ст. 128-130 ЦПК України.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів дійшла висновку, що підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення місцевого суду відсутні, виходячи з наступного.

Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що електропостачання будинку АДРЕСА_1 здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією за №6516149, укладеного 30.10.2002 року між ОСОБА_4 та ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго».

05 травня 2014 року представниками енергопостачальника, а саме контролерами Дніпропетровський міських електричних мереж ОСОБА_5, ОСОБА_6, електромонтером ОСОБА_7, під час проведення перевірки стану приладу обліку та обстеження електроустановок по АДРЕСА_1 щодо виявлення безоблікового споживання електричної енергії складено акт №Д006725 про порушення, згідно якого було виявлено використання необлікованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку в прихованому місці на горищі будинку відкритою проводкою, облаштоване відгалуження від ввідних дротів через автомат на окремі розетки. При ввімкненому навантаженні електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується (а. с. 7 т.1).

При виявленні даного порушення проводилася відео зйомка, яка була оглянута в судовому засіданні суду першої інстанції, з якої вбачається, що дійсно бригадою у складі контролерів та електромонтера було виявлено безоблікове споживання електроенергії у будинку АДРЕСА_1.

Також даний факт підтверджується фотографією, доданою до акту №Д006725 (а.с. 8 т.1), з якої чітко вбачається облаштування відгалуження від ввідних дротів у вигляді відкритої електропроводки.

При складанні акту був присутнім ОСОБА_4, який був ознайомлений з актом, про що свідчить його особистий підпис у даному акті (а.с. 7 зворот т.1).

Відповідно до протоколу засідання комісії 1 РЕМ від 29 травня 2014 року по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення з розгляду акту №Д006725 від 05.05.2014 року, були нараховані збитки, завдані внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, у розмірі 43251,14 грн. (а.с. 10 т.1). Згідно розрахунку розміру відшкодування збитків по акту №Д006725, наданого позивачем, розмір збитків за період з 05.05.2011 року по 05.05.2014 року складає 43251,14 грн. (а.с. 11 т.1). При здійсненні розрахунку розміру збитків за три роки, позивач виходив з того, що споживач вчинив дії, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості.

Також встановлено, що ОСОБА_4 звертався до Міністерства енергетики та вугільної промисловості України з приводу порушення процедури складання акту про порушення Правил користування електричною енергією та здійснення за ним розрахунку збитків.

Згідно листа Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №03/32-4982 від 04.08.2014 року на звернення ОСОБА_4 дії енергопостачальника щодо процедури складання акта відповідали вимогам ПКЕЕН та були правомірними (а. с. 16-18 т.1).

Також листом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №362/26/59-14 від 29.10.2014 року підтверджено, що акт про порушення №Д006725 від 05.05.2014 року було складено відповідно до вимог Правил користування електричною енергією для населення (а. с. 26-29 т.1).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 134).

В подальшому, позивачем у даній справі було пред»явлено позов до правонаступників померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що прийняли спадщину за заповітом, шляхом вчасного звернення з відповідними заявами до державної нотаріальної контори (а.с. 158 у т. 1). З копії відповідної спадкової справи вбачається, що кожна з відповідачок успадкувала різний об»єм спадкового майна. Так, згідно заповіту, ОСОБА_4 заповів ОСОБА_8 53/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1, а ОСОБА_3 - 13/100 частин вказаного домоволодіння.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 1231 ЦК України, до спадкоємця переходить обов»язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину.

За змістом ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Вказаною вище статтею передбачено також, що правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У пункті 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року N28, в редакції, чинній на час спірних правовідносин, дано визначення прихованій електропроводці, відповідно до якого це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Згідно підпункту а) пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 р. N562, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; приймаючи до уваги підстави та обсяг позовних вимог; встановивши, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок працівниками позивача в домоволодінні по АДРЕСА_1 05.05.2014 року, було виявлено факт безоблікового користування електроенергією поза приладом обліку відкритою електропроводкою, який представники ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» виявили на горищі будинку без демонтажу (навіть часткового) будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, - колегія приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідачів, як правонаступників ОСОБА_4, збитків у розмірі 43215,14 грн., що розрахований за три роки за період з 05.05.2011 року по 05.05.2014 року (а.с. 11 т.1).

Твердження апелянта, що порушення було виявлено з використанням спеціальних технічних засобів - не спростовує факту облаштування самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку саме у вигляді відкритої проводки, про що зазначено безпосередньо в акті №Д006725 від 05.05.2014 року.

Облаштування самовільного підключення на горищі будинку споживача саме по собі не свідчить про наявність ознаки приховування, недоступності для виявлення такого підключення, оскільки до горища у будинку АДРЕСА_1 наявний вільний доступ, що стверджується відповідачем та не заперечується позивачем; про наявність перешкод у доступі на горище в акті №Д006725 від 05.05.2014 року не зазначено. Отже, суд дійшов правильного висновку, що зафіксоване в акті №Д006725 від 05.05.2014 року самовільне підключення можливо виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку без використання спеціальних технічних засобів, без часткового демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів.

Згідно пояснень представника позивача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, позивач наполягає на стягненні збитків, які розраховані саме за самовільне підключення прихованим способом; позов про стягнення шкоди, що спричинена використанням необлікованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку відкритою електропроводкою, відкритим способом, - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» у даній справі не заявлявся, відповідна шкода не розраховувалась та на її відшкодування позивач, на час розгляду справи, не претендує; викладене підтверджується матеріалами справи, протоколом та звукозаписом судового засідання суду апеляційної інстанції.

Крім того, враховуючи положення ч. 4 ст. 1231 ЦК України, позивачем не наведено обгрунтування позову в частині саме солідарного стягнення шкоди з ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зважаючи на те, що кожна з відповідачок успадкувала, згідно заповіту, різний обсяг спадкового майна, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4; викладене підтверджується копією спадкової справи, що долучена до матеріалів даної цивільної справи. Суду не представлені докази вартості успадкованої частини (частки) майна спадкодавця кожною з відповідачок, клопотання про витребування відповідних доказів судом не заявлені.

Отже, наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування місцевим судом норм матеріального чи процесуального права, що призвели до неправомірного вирішення справи по суті, а зводяться до переоцінки доказів.

Суд звертає увагу, що, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, колегія дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» - залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29 грудня 2017 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий

Судді