Справа № 629/859/16-ц
Номер провадження 6/629/50/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2018 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області цивільну справу за поданням Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Близнюківському, Лозівському районах та місту Лозова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визначення частки майна за ОСОБА_1, -

в с т а н о в и в:

Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Близнюківському, Лозівському районах та місту Лозова Головного територіального управління юстиції у Харківській області звернувся до суду з поданням про визначення частки майна за ОСОБА_1, посилаючись на те, що в його провадженні на примусовому виконанні знаходиться виконавчий лист № 629/859/16-ц від 09 червня 2016 року, який виданий Лозівським міськрайонним судом Харківської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання сина ОСОБА_3, 29.03.2014 року в твердій грошовій сумі 600 гривень щомісячно, починаючи з 29.02.2016 року та до досягнення дитиною повноліття. У поданні зазначено, що станом на 16.05.2018 року заборгованість по сплаті аліментів становить 13293 грн. 59 коп. Згідно довідки Близнюківського МПТІ за боржником ОСОБА_1 зареєстровано право спільної власності на квартиру в смт. Близнюки, вул. Ткаченка, б. 37а, кв. 27 (всього 3 власника). Факт відсутності виділеної частки квартири за боржником унеможливлює подальше виконання звернення стягнення на майно боржника, тому просять визначити частку майна за ОСОБА_1.

Представник заявника в судове засідання не зявилася, але надала суду заяву в якій просила розглянути справу за її відсутності, залишивши подання без розгляду, наслідки залишення подання без розгляду їй відомі та зрозумілі.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомили.

Суд вважає, що заяву представника заявника необхідно задовольнити та подання залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст.13 Кодексу суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач (заявник) до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Перевіривши матеріали справи, суд у відповідності до вимог ст. 257 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення подання Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Близнюківському, Лозівському районах та місту Лозова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визначення частки майна за ОСОБА_1 без розгляду, оскільки представник заявника ОСОБА_4, яка діє на підставі довіреності від 09.01.2018 року наділена такими повноваженнями, а тому заява підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Подання Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Близнюківському, Лозівському районах та місту Лозова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визначення частки майна за ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Розяснити заявнику право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення подання без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Н.А. Смірнова