Справа № 199/9128/17
(2/199/326/18)
25.04.2018 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.
за участю секретаря Борулько М.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпропетровську справу за позовом ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, -
Позивач ОСОБА_3 акціонерне товариство «ДТЕК «Дніпрообленерго» звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування збитків.
В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії за адресою: м. Дніпро, вул. Широка, 113.
Під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у ОСОБА_2 за адресою: м. Дніпро, вул. Широка, 113, що проводилась 07.04.2017 року, згідно з п.п. 21,37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, представниками (контролерами) структурної одиниці Дніпропетровських міських електричних мереж (ДМЕМ) було виявлено порушення Правил у вигляді самовільного підключення дублюючого вводу, поза приладом обліку відкритим шляхом, чим спричинено енергопостачальній компанії матеріальний збиток на суму 19 460,57 гривень, розрахований у період з 07.10.2016 року по 07.04.2017 року за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562.
Посилаючись на те, що вказані дії споживача є правопорушеннями правовідносин у сфері електроенергетики, що регламентуються вимогами ст.27 Закону України «Про електроенергетику», п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, тому позивач просив стягнути з відповідача матеріальні збитки у сумі 19 460,57 гривень, а також понесені витрати по сплаті судового збору.
Представник позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпрообленерго» ОСОБА_4 у судове засіданні не зявилась, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила справу розглянути за її відсутності, про що надала відповідну заяву.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); за ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідач у судове засідання не з'явився, причину неявки суду не повідомив, заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження, а також відзив на позов до суду не надавав, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином через офіційний веб-сайт судової влади України, зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлено, що під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у ОСОБА_2 за адресою: м. Дніпро, вул. Широка, 113, що проводилась 07.04.2017 року, згідно з п.п. 21,37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, представниками (контролерами) структурної одиниці Дніпропетровських міських електричних мереж (ДМЕМ) було виявлено порушення Правил у вигляді самовільного підключення дублюючого вводу, поза приладом обліку відкритим шляхом, чим спричинено енергопостачальній компанії матеріальний збиток на суму 19 460,57 гривень, розрахований у період з 07.10.2016 року по 07.04.2017 року за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562.
Відповідно до положень п. 2 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником.
Згідно з п. 37 Правил, енергопостачальник має право: пропонувати побутовим споживачам додаткові послуги, пов'язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії побутовому споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати побутового споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.
Згідно з п.42 Правил, побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.
Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Згідно зі ст.27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах.
Згідно з ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.
Дослідивши спірні правовідносини та застосовуючи відповідні норми права, суд вважає, що у звязку із виявленими порушеннями, що зафіксовані у відповідному акті про порушення №124015 від 07.04.2017 року, який не було оскаржено відповідачем у разі його незгоди, енергопостачальній компанії позивача було заподіяно збитків на суму 19 460,57 грн., правильність розрахунку суми відповідає вимогам законодавства, оскільки здійснено відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 N 562, у звязку з чим завдані збитки на визначену суму підлягає стягненню з відповідача разом із судовими витратами у сумі 1 600,00 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 80, 81, 82 89, 131, 141, 223, 258, 259, 263-265, ЦПК України, Законом України «Про електропостачання», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, ст.ст. 714, 1166 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частину рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Суддя: Л.Г. Якименко