Постанова

Іменем України

27 червня 2018 року

м. Київ

справа № 545/1914/16-ц

провадження № 61-222св17

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Пророка В. В.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго» в особі Полтавської філії районних електромереж публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго»,

відповідач - ОСОБА_4,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року у складі судді Гальченко О. О. та ухвалу апеляційного суду Полтавської області від 31 жовтня 2017 року в складі колегії суддів: Чумак О. В., Кривчун Т. О., Бондаревської С. М.,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго» (далі - ПАТ «Полтаваобленерго») в особі Полтавської філії районних електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування збитків.

Позовна заява мотивована тим, що 26 листопада 2015 року контролерами позивача під час перевірки домоволодіння споживача ОСОБА_4 на АДРЕСА_1 було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, відкритою електропроводкою на вводі в будівлю на окрему розетку. За фактом порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), складено акт від 26 листопада 2015 року, який ОСОБА_4 підписувати відмовився. Акт підписано представниками постачальника електричної енергії Дем'яновим В. П., ШпилькоС. В., Шевченко Л. Л., Тимофієнко М. А. Про дату та час розгляду акта відповідач був повідомлений. 10 лютого 2016 року вказаний акт був розглянутий комісією без участі ОСОБА_4 та прийнято рішення, щодо нарахування відповідачу 18 188,87 грн збитків внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію - товарну продукцію, яку було спожито відповідачем для задоволення власних потреб. Відповідач у добровільному порядку відшкодувати збитки відмовився.

На підставі викладеного ПАТ «Полтаваобленерго» в особі Полтавської філії районних електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» просило стягнути з ОСОБА_4 на свою користь вартість необлікованої електроенергії у розмірі 18 188,87 грн.

Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПАТ «Полтаваобленерго» в особі Полтавської філії районних електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» завдані збитки у розмірі 18 188,87 грн та судові витрати у розмірі 1 378 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивачем доведено факт безоблікового споживання електроенергії відповідачем, тому завдані ним збитки підлягають відшкодуванню в повному обсязі.

Ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 31 жовтня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що відповідач є власником будинку та споживачем електричної енергії, яка постачається позивачем. Факт безоблікового споживання електроенергії є доведеним та під час розгляду справи не спростований відповідачем.

У касаційній скарзі, поданій у грудні 2017 року до Верховного Суду, ОСОБА_4, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення, справу передати на новий розгляд або ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що у матеріалах справи відсутні докази самовільного підключення до електромережі саме відповідача та завдання останнім збитків електропостачальній організації.

У лютому 2018 року ПАТ «Полтаваобленерго» в особі Полтавської філії районних електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» подало відзив на касаційну скаргу, вказуючи на те, що рішення судів першої та апеляційної інстанції ухвалені відповідно до вимог законодавства з наданням належної оцінки усім доказам.

Положенням частини другої статті 389 ЦПК України встановлено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 402 ЦПК України визначено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Суди встановили, що ОСОБА_4 є співвласником будинку АДРЕСА_1 та споживачем електричної енергії, постачання якої здійснює позивач за місцем його проживання, що не заперечується відповідачем.

26 листопада 2015 року при перевірці побутових споживачів у АДРЕСА_1 працівниками Полтавської філії районних електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» було виявлено факт порушення ПКЕЕН, яке полягало в самовільному підключені електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, відкритою електропроводкою на вводі в будівлю на окрему розетку. Виявлене порушення зафіксовано в акті від 26 листопада 2015 року про порушення ПКЕЕН, який складено в присутності споживача та підписано представниками постачальника електричної енергії Дем'яновим В. П., ШпилькоС. В., Шевченко Л. Л., Тимофієнко М. А., оскільки ОСОБА_4 від підписання акта відмовився, про що зазначено у самому акті.

Про дату та час розгляду складеного акта комісією відповідача було повідомлено під час складання акта, а також письмовим повідомленням від 11 грудня 2015 року.

10 лютого 2016 року відбулось засідання комісії з розгляду акта від 26 листопада 2015 року, що підтверджується протоколом засідання, без участі ОСОБА_4 на якому уповноваженими членами комісії Полтавської філії районних електромереж «Полтаваобленерго», керуючись Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика № 562), нараховано відповідачу 18 188,87 грн збитків постачальнику електричної енергії внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію - товарну продукцію, яку було спожито відповідачем для задоволення власних потреб.

Того ж дня на адресу відповідача направлена вимога з розрахунком про сплату завданих збитків відповідно до вказаного акта та протоколу.

Частиною 4 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН та пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії.

На підставі викладеного суди дійшли правильного висновку, що відповідач самовільно підключив електроустановки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, відкритою електропроводкою на вводі в будівлю на окрему розетку, про що був складений акт про порушення, чим порушив вимоги ПКЕЕН, тому зобов'язаний відшкодувати відповідачу вартість не облікованої електричної енергії, яка обрахована відповідно до норм Методика № 562.

Не заслуговують на увагу доводи касаційної скарги, що відповідач не здійснював самовільного підключення електроустановки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, оскільки вказані доводи спростовані зібраними по справі доказами, зокрема актом від 26 листопада 2015 року про порушення ПКЕЕН, який складено в присутності споживача та підписано представниками постачальника електричної енергії. Відповідач з 2010 року є власником будинку, тому зобов'язаний утримувати майно у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 27 липня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Полтавської області від 31 жовтня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська В. С. Висоцька В. В. Пророк