Провадження №2-р/359/9/2018
Справа №359/1783/18
УХВАЛА

Іменем України

06 липня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі заяву представника позивача ОСОБА_1 про розяснення ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2, в інтересах малолітньої ОСОБА_3, до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу ОСОБА_6, приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу ОСОБА_7, служба у справах дітей та сімї Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, Вишеньківська сільська рада Бориспільського району Київської області про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

В червні 2018 року представник позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, яку обґрунтовує тим, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року було задоволено клопотання про забезпечення доказів, а саме:

витребувано у приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 копію нотаріальної справи щодо укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки від 22 березня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8, зареєстрованого в реєстрі за №545. Проте, з листа приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 вбачається, що йому є незрозумілим зміст ухвали в частині того, копії яких саме документів йому необхідно надати до суду. Тому представник позивача ОСОБА_1 просить розяснити ухвалу Бориспільського міськрайонного суду від 22 березня 2018 року щодо обовязку приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 надати до суду належним чином засвідчені копії всіх документів, які стосуються укладання договору купівлі продажу земельної ділянки від 22 березня 2012 року, а саме: копії договору купівлі-продажу земельної ділянки від 22 березня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8, зареєстрованого в реєстрі за №545; копії документів щодо вартості земельної ділянки, копії документів, які посвідчували особу сторін договору; копії заяв, які робились сторонами правочину при його укладенні; копії платіжних документів щодо здійснення обовязкових платежів до Державного бюджету України; копії правоустановчих документів, на підставі яких відбулося відчуження земельної ділянки; копії витягів з реєстрів, яку отримувались нотаріусом при посвідченні договору.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 заяву підтримав з викладених вище підстав.

Інші учасники цивільного процесу в судове засідання не з»явились, про своє ставлення до поданої заяви суд не повідомили. На підставі ч.3 ст.271 ЦПК України їхня неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов до такого висновку.

Судом встановлено, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення доказів задовольнити та витребувано у приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 копію нотаріальної справи щодо укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:3498 від 22 березня 2012 року, посвідченого приватного нотаріусом КМНО ОСОБА_8, зареєстрованого в реєстрі за №545.

У відповідності до ч.1 ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України в п.21 постанови №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» відповідно до ст.221 ЦПК (в редакції від 2004 року) роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, розяснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Встановлено, що питання про те, які саме документи, повязані з посвідченням спірного договору купівлі-продажу земельної ділянки, необхідно витребувати у приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8, не було предметом судового розгляду під час постановлення ухвали Бориспільським міськрайонним судом Київської області від 22 березня 2018 року.

Тому, в даному випадку, суд позбавлений можливості розяснити поставлені представником позивача ОСОБА_1 питання, оскільки в такому разі буде змінено суть та зміст ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року.

Суд звертає увагу, на те, що згідно положень чинного ЦПК України, у разі задоволення заяви про розяснення рішення, суд не може змінювати його зміст, як про це просить представник в поданій заяві про розяснення рішення суду.

Крім цього, за змістом розяснення Пленуму Верховного Суду України розясненню підлягає виключно рішення суду. В свою чергу, ухвали не підлягають розясненню.

З огляду на це, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви про розяснення рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1, ст.258, ст.260, ст.271 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про розяснення ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2018 року, відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.В. Журавський