Провадження № 2/760/5700/18
У Х В А Л А

/ про залишення позовної заяви без руху/

02 липня 2018 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Департаменту будівництва та житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації, про визнання недійсним свідоцтва про право власності та виділення майна в натурі, -

В С Т А Н О В И В :

21.06.2018 позивач в особі її представника ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, в якому просить:

- визнати недійсним Свідоцтво про право власності ОСОБА_1 на 12/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, від 11.03.2004, видане на підставі Наказу Головного управління житлового забезпечення від 03.03.2004 №397-С/ЖБ;

- визнати недійсним Свідоцтво про право власності ОСОБА_2 на 88/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, від 11.03.2004, видане на підставі Наказу Головного управління житлового забезпечення від 03.03.2004 №397-С/ЖБ;

- виділити в натурі ОСОБА_1 із спільної часткової власності в окремий об'єкт нерухомого майна належну їй ? частину житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель та споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1, яка складається з приміщень житлового будинку, загальною площею 36.9 кв.м., в тому числі: 1.1 передпокій - 5,2 кв.м.; 1.2 житлова - 6,0 кв.м.; 1.3 кухня - 8,8 кв.м.; 1.4 коридор - 4,8 кв.м.; 1.5 житлова - 12,1 кв.м.; господарські будівлі та споруди: сарай літ. Ж,Б. вбиральня літ. Г, погріб літ. В..

Вимоги обґрунтовує тим, що домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1, належить їй та відповідачу на праві спільної часткової власності, яке було ними набуто на підставі договорів купівлі продажу на ? частин будинку кожною.

Відповідач після придбання своєї частини будинку почала здійснювати його добудову без її згоди. Вважає, що така добудова не змінює часток власників у майні, а тому свідоцтва про право власності на 12/100 та на 88/100 частин будинку є незаконними.

Оскільки, домоволодіння складається з двох окремих будинків та фактично мають окремі поштові адреси, а тому можуть бути виділені та функціонувати як окремі об'єкти нерухомого майна, а тому просить виділити їй в натурі належну їй на праві власності частину домоволодіння.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з'ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду, позивач додала до позову документ про сплату судового збору у сумі 2 270,70 грн..

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( з 01.01.2018 - 1762,00 грн.) і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з двома позовними вимогами немайнового характеру та однією позовною вимогою майнового характеру, зазанача.ючи при цьому ціну позову 88989,00 грн..

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивачем у позовній заяві об'єднано дві вимоги немайнового характеру, за які позивач має сплатити судовий збір з розрахунку 0,4*1762*2=1409,60, а також вимога майнового характеру, за яку позивач має сплатити судовий збір з розрахунку 1% * 88989,00=889,89, а всього 2299,49 грн., то позивач має доплатити судовий збір у сумі 28,79 грн.(з вирахуванням суми вже сплаченого судового збору).

Оплата судового збору повинна бути здійснена за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом'янському районі;

Код отримувача: /код ЄДРПОУ/ 38050812;

Розрахунковий Рахунок отримувача: 6010;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача /МФО/: 899998;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позовна заява ОСОБА_1 містить недоліки, без усунення яких справа не може бути призначена до розгляду, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом доплати судового збору та надання суду оригіналу платіжного документу прпо сплату судового збору.

При таких обставинах, керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Департаменту будівництва та житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації, про визнання недійсним свідоцтва про право власності та виділення майна в натурі - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Лазаренко