Справа № 182/7198/16-ц
Провадження № 2/0182/492/2018
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2018 року Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді Рибакової В.В.

при секретарі Затуливітер Н.В.

за участю позивача ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нікополя цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з зазначеним позовом (а.с.3-4), який уточнювала (а.с.52-54) та остаточно просила: зобовязати ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою м. Нікополь, пров. Робочий, буд. №22, шляхом демонтажу та переносу вигрібної ями, яка знаходиться на земельній ділянці за адресою м. Нікополь, пров. Робочий, буд. №24; стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 5000 грн.; стягнути з відповідача судові витрати.

В обґрунтування вимог позову посилається на наступні обставини.

Їй на праві власності належить житловий будинок з надвірними будівлями №22 по пров. Робочому в м. Нікополі на підставі договору дарування від 23.11.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за №4596.

Відповідач є власником житлового будинку з надвірними будівлями №24 по пров. Робочому в м. Нікополі на підставі свідоцтва про право на спадщину, ВВВ № 480026, р.№1-354 від 04.02.2004 року, посвідченого Другою Нікопольською державною нотаріальною конторою. На земельній ділянці відповідача впритул до її паркану та 2,5м від її будинку розташована вигрібна каналізаційна яма. Через таке близьке розташування вигрібної ями від належного їй будинку та просочування крізь ґрунт нечистот, намокання стін, підтоплення, будинок руйнується, що завдає їй шкоду. Між нею та відповідачем постійно виникають спори щодо руйнування майна та розміщення вигрібної ями близько до межі. Відповідач дозволу на побудову вигрібної ями не отримувала.

Комісією з вирішення земельних спорів Нікопольської міської ради було встановлено порушення ОСОБА_2 вимог 2.22 Державних санітарних норм. Оскільки вигрібна яма відповідача побудована занадто близько від її-позивача будинку, відповідачу рекомендовано будівництво нової вигрібної ями.

Зазначила, що неправомірними діями ОСОБА_2 їй завдано моральну шкоду, так як внаслідок пошкодження будинку вона зазнала переживань, страждань. Вона переймалася як відремонтувати будинок, що призводило до нервового та психологічного напруження, вона змушена була приймати заспокійливі ліки. Отримання необхідних документів для підтвердження вини відповідача спричинило їй ряд незручностей. Моральну шкоду оцінила у 5000 грн. 00 коп.

По теперішній час ОСОБА_2 порушення не усунуті, тому вона вимушена звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13.02.2017 року (а.с.23) провадження по справі було відкрито у відповідності до ст.122 ЦПК України (в редакції, яка діяла на той час).

15.12.2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" №2147-VIII від 03.10.2017 року, яким ЦПК України викладено у новій редакції.

Згідно п.9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що відповідач тепер є власницею всього будинку №24 по пров. Робочому в м. Нікополі. Зливною ямою більше пяти років ніхто не користувався, там ніхто не жив. На даний час яма пуста. Але в будинку відповідача робиться ремонт, відповідач встановила ванну та санвузол і вона вважає, що після ремонту у зливну яму буде злив. Вода з ями не викачувалася, коли йшов дощ вода в ній стоїть, що спричинило тріщини у фундаменті. Зливна яма розташована з порушеннями. Моральна шкода полягає у тому, що їй необхідно ремонтувати будинок. Зливна яма побудована більше двадцяти років, до придбання відповідачем. Вона вважає, що тріщина по будинку виникла із-за зливної ями. Яма хоч і порожня, але вода кудись уходить.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 у судове засідання не зявився, був повідомлений належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка про слухання справи (а.с.82), причини неявки не повідомив. У судовому засіданні 06.09.2017 року позовні вимоги позивача підтримав та просив задовольнити. Послався на те, що позивач турбується, що в майбутньому тріщини можуть збільшитися. Документів щодо причин виникнення тріщин надати не може.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявилася, була повідомлена належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка про слухання справи (а.с.82), причина неявки суду не відома. Відповідач у судовому засіданні 06.09.2017 року проти позову заперечувала. Суду пояснила, що 1/2 частина домоволодіння належала її матері, вона її успадкувала, іншу 1/2 частину домоволодіння вона купила у сусідів. Спірна зливна яма існує, її викопали попередні власники, узгодивши це з іншими сусідами, в тому числі і позивачем. Вона ямою не користується. Коли була комісія її не було вдома. Позивач до неї не зверталася, позов став для неї несподіванкою. По пров. Робочому, 24 вона не живе, там робиться ремонт. У зливну яму, під будинок вода не іде, все сухо. Яма пуста. Знає, що тріщини на будинку позивача вже давно. Викликала міськводоканал, які зафіксували, що вода не витрачається, лічильник води стоїть, труби проведені правильно. Чим обґрунтована моральна шкода не розуміє, будинки побудовані дуже давно. Позивач проживає у своєму будинку також давно, але проблема з вигребом чомусь постала тільки зараз. У матеріалах справи наявні письмові заперечення відповідача проти позову (а.с.50,51).

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_5 у судове засідання не зявилася, була повідомлена належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка про слухання справи (а.с.82), надала до суду заяву про відкладення розгляду справу у звязку з відрядженням до м. Дніпро, однак доказів цього суду не представила. У судовому засіданні 06.09.2017 року представник відповідача проти позовних вимог заперечувала. Позовні вимоги вважає безпідставними повністю. Вигрібну яму збудовано колишніми власниками, ще до того, як відповідач придбала у власність будинок. Ніяких претензій щодо вигрібної ями позивач раніше не висловлювала, а тільки відповідач придбала будинок, то зразу до неї претензії щодо ями. Ямою відповідач не користується, яма в сухому стані, не експлуатується. Послалась на те, що відповідач не чинить перешкод позичу, а відтак не завдає моральної шкоди.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутністю такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Згідно п.3 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутністю такого учасника справи у разі неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання зявилася особа, яку він представляє.

Судом визнано неявку відповідача, представника відповідача без поважної причини. Належним чином повідомлений представник позивача в судове засідання не зявився, але в судове засідання зявилася позивач, яку він представляє. Враховуючи викладене, суд розглянув справу за відсутності представника позивача, відповідача, представника відповідача, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.

Суд, вислухавши позивача, беручі до ваги надані раніше пояснення представника позивача, відповідача, представника відповідача, допитавши свідка ОСОБА_6, вивчивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання.

Згідно зі ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ч.2 ст.23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болі та стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сімї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У п.5 Постанови Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» закріплено, що суд, зокрема, повинен зясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 3 ЦПК (в редакції закону 2004 року), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

У судовому засіданні встановлено, що позивач на підставі договору дарування від 23.11.2004 року (а.с.5), посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за №4596, є власником житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться по пров. Робочий №22 в м. Нікополі Дніпропетровської області, який розташований на земельній ділянці розміром 472 кв.м. наданій в приватну власність для обслуговування житлового будинку. Вказане підтверджується іншими матеріалами справи (а.с.6-витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, 7,8-технічний паспорт на житловий будинок індивідуального житлового фонду, 9-Державний акт на право власності на земельну ділянку).

На підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 04.02.2004 року (а.с.43), посвідченого завідуючою Другої Нікопольської державної нотаріальної контори ОСОБА_7, зареєстровано в реєстрі №1-354, відповідач є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, пров. Робочий, буд. №24. Вказане також підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна (а.с.11), Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.44-на звороті), технічним паспортом на житловий будинок індивідуального житлового фонду (а.с.45-48).

За договором купівлі-продажу квартири від 18.06.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу ОСОБА_8 18.06.2015 року, зареєстровано в реєстрі за №616 (а.с.40,40-на звороті), відповідачу ОСОБА_2 належить двокімнатна квартира №2, що знаходиться: Дніпропетровська область, м. Нікополь, пров. Робочий, буд. 24. Вказане також підтверджується іншими матеріалами справи (а.с.41-заява про проведення повного розрахунку за договором купівлі-продажу від 18.06.2015 року, 42-витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності).

За результатами перевірки звернення ОСОБА_9 стосовно розміщення вигрібної ями на території сусіднього домоволодіння №24 по пров. Робочий в м. Нікополі, комісією розглянуто спірне питання у порядку вирішення земельних спорів та встановлено, що на присадибній ділянці дому №24 на провулку Робочий в місті Нікополі розміщена вигрібна яма. Відстань від вигрібної ями до стін житлового будинку №22 на провулку Робочий в місті Нікополі не витримується, становить приблизно 2,5 м, що не відповідає п.2.22 Державних санітарних норм і правил утримання територій населених місць, затверджених наказом МОЗ України від 17.03.2011 №145. Господар даного домоволодіння ОСОБА_10 під час перевірки не надав документи, які б підтверджували право на здійснення будівництва вигрібної ями. Станом н 02.09.2016 року інформація від Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області стосовно вжитих заходів щодо правомочності будівництва вигрібної ями не надходила. Про що складено ОСОБА_4 за результатами комісійного розгляду звернення ОСОБА_9 від 02.09.2016 року (а.с.56,56-на звороті).

З витягу з протоколу №6 засідання комісії з вирішення земельних спорів від 24.10.2016 року (а.с.10) вбачається, що на розгляд комісії надійшла заява ОСОБА_1 щодо сусідів, в яких вигрібна яма знаходиться на відстані 2,5 м від межі. Комісією вирішено суміжним користувачам дотримуватись правил добросусідства відповідно до чинного законодавства, з приводу будівництва нової вигрібної ями рекомендувати ОСОБА_2 звернутись до відділу архітектури та містобудівного кадастру.

Згідно довідки виданої головою квартального комітету №19 від 18.06.2017 року (а.с.55), ОСОБА_1 зверталась до голови квартального комітету зі скаргою щодо вигрібної ями, яка знаходиться у сусідів по пров. Робочому, 24 ОСОБА_2, зазначено, що це питання не відноситься до повноважень голови квартального комітету.

Як вбачається з довідки від 01.04.2017 року (а.с.38), довідки від 06.09.2017 року (а.с.63), посвідчених головою квартального комітету №19, ОСОБА_2 є власником будинку 24 по пров. Робочий, а зареєстрована та проживає в відомчому будинку по пров. Робочий, 40. Зливною ямою тимчасово не користується.

Згідно адресної довідки (а.с.22), ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

В акті від 05.04.2017 року, посвідченого головою квартального комітету №19 ОСОБА_11 (а.с.39) сусіди власника будинку по пров. Робочому, 24 ОСОБА_2 підтвердили, що з 2004 року по ніяких земельних робіт по облаштуванню дільниці не проводилось, зливну яму вона (відповідач) не робила та не користувалась нею, так як там не проживала, в 2016 році була заміна водопровідних труб.

З акту від 03.04.2017 року №00003808, складеного контролером водоканалу ОСОБА_12 (а.с.35), акту від 05.04.2017 року №00005496, складеного контролером водоканалу Бойко (а.с.36), вбачається, що за адресою пров. Робочий, 24 у абонента ОСОБА_2 витік відсутній, зливна яма порожня, друге введення відключено, при відкритті крану водомірна стрілка працює, куби враховуються.

Довідкою КП «Нікопольводоканал» (а.с.37), виданої ОСОБА_2 підтверджено, що з 03.10.2016 року по 05.04.2017 року обєми водопостачання і водовідведення складають 0 м.куб.

З наявних в матеріалах справи фотознімків (а.с.64-66) вбачається, що зливна яма за адресою пров. Робочий, 24 порожня. Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що спірну вигрібну яму побудовано давно попередніми власниками. Також зазначила, що осінню минулого року, коли вона приходила, вигрібна яма була порожня. Позивач у судовому засіданні підтвердила, що зливна яма порожня, що зливною ямою десь пять років ніхто не користується, що відповідач за вказаною адресою тривалий час не проживає.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що вона бачила, що зі сторони спірної вигрібної ями на будинку позивача є тріщини, на даху балка відходить, тріщини на опалубці. На її думку, це відбувається із-за зливної ями що у сусідів, про це казала їй і позивач. Суд не бере до уваги показання свідка щодо цих обставин, так як показання свідка не є допустимим доказом щодо причин руйнування будинку позивача. Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках.

У відповідності до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У судовому засіданні позивачем не було доведено, що їй діями відповідача чиняться перешкоди у користуванні земельною ділянкою, що знаходиться по пров. Робочий №22 в м. Нікополі Дніпропетровської області. Вигрібна яма була побудована попередніми власниками, що не оспорювалося в судовому засіданні.

Позивачем не доведено тих обставин, що саме із-за вигрібної ями, яка розташована по пров. Робочому, 24 в м. Нікополі, руйнується фундамент та стіни її будинку.

Жодних доказів на підтвердження цих обставин позивачем, всупереч ч.3 ст.12 ЦПК України, суду не представлено.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, позивач у судовому засіданні пояснила, що позовні вимоги обґрунтовані тим, що після проведення ремонту в будинку відповідача, зливна яма знову може заповнюватися і стан її будинку в майбутньому може погіршитися. Однак суд не може вирішувати питання, що можуть статися в майбутньому.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що позивачем не доведений факт спричинення їй відповідачем перешкод у користуванні земельною ділянкою, а тому у задоволенні вимог позову щодо зобовязання ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою м. Нікополь, пров. Робочий, буд. №22, шляхом демонтажу та переносу вигрібної ями, яка знаходиться на земельній ділянці за адресою м. Нікополь, пров. Робочий, буд. №24 - слід відмовити.

Так як в цій вимозі позивачу відмовлено, то не підлягають задоволенню і вимоги позову про відшкодування моральної шкоди, які тісно повязані з первісною вимогою, в якій позивачу відмовлено.

Враховуючи все вище викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Так як позивачу у задоволенні позову відмовлено повністю, то не підлягає стягненню з відповідача на її користь сплачений нею судовий збір, що відповідає положенням ч.1 ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.12,13,76-78,81,89,141,259,263-265,268 ЦПК України, п.п.15.5 п.15 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, місце реєстрації та проживання за адресою: 53200, Дніпропетровська область, м. Нікополь, пров. Робочий, буд.22) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, місце реєстрації за адресою: 53200, Дніпропетровська область, м. Нікополь, пров. Робочий, буд.40/3) про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, відшкодування моральної шкоди відмовити.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Дніпропетровської області (м. Кривий Ріг) до або через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: ОСОБА_13