Постанова

Іменем України

20 червня 2018 року

м. Київ

справа № 526/1956/16-ц

провадження № 61-1679св17

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Штелик С. П. (суддя-доповідач), Лесько А. О., Мартєва С. Ю.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_4, ОСОБА_5,

відповідач - ОСОБА_6,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 28 вересня 2017 року у складі судді Максименко Л. В. та ухвалу апеляційного суду Полтавської області від 27 листопада 2017 року у складі суддів: Пікуля В. П., Бутенко С. Б., Прядкіної О. В.,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2016 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звернулися до суду із позовом до ОСОБА_6 про виділ часток в натурі, що є у спільній частковій власності.

Позов мотивовано тим, що вони є власниками 11/48 частин кожна будинковолодіння АДРЕСА_1 на підставі рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 03 березня 2015 року. Власником 13/24 частини вищевказаного будинковолодіння є ОСОБА_6 Земельна ділянка, яка розташована за вказаною адресою, розподілена між сторонами також за вказаним рішенням суду від 03 березня 2015 року і вони є власниками по 1/6 частині земельної ділянки із цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, а відповідач є власником 2/3 частин вказаної земельної ділянки. Частини співвласників житлового будинку та вищевказаної земельної ділянки в натурі не визначені. Вказували, що оскільки вони між собою не можуть домовитися про виділ їх часток, змушені звернутися до суду для визначення можливих варіантів виділу в натурі 11/48 частин житлового будинку з господарськими спорудами, а також 1/6 частки із земельної ділянки, що є у спільній частковій власності.

З урахуванням уточнень позовних вимог та висновку судової будівельно-технічної експертизи, просили визнати за ними право спільної сумісної власності шляхом об'єднання 11/48 частин будинку АДРЕСА_1 що їм належить та складатиме 11/24 частини від усього будинку; виділити їм в натурі 11/24 частини будинку по варіанту № 1 розподілу будинку відповідно до висновку судової експертизи від 28 квітня 2017 року, зафарбовану у жовтий колір в додатках № 5, 6; виділити їм в натурі у спільну сумісну власність земельну ділянку площею 275,7 кв. м, що відповідає 1/3 частині за варіантом розподілу земельної ділянки відповідно до висновку експертизи від 28 квітня 2017 року, де межа користування частинами земельної ділянки визначена на плані червоною лінією.

Рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області від 28 вересня 2017 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 право спільної сумісної власності на 11/ 24 частин домоволодіння АДРЕСА_1, шляхом об'єднання належних їм часток на підставі договору про створення спільної сумісної власності від 01 червня 2017 року. Виділено у спільну сумісну власність ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в натурі 11/24 частин домоволодіння АДРЕСА_1, що на плані за варіантом № 1 висновку експерта № 37/38/39 від 28 квітня 2017 року позначена жовтим кольором і складається з приміщень (квартира № 1): коридору (1) площею 4,3 кв. м; коридору (4) площею 4,8 кв.м; жилої кімнати (7) площею 9,5 кв. м; жилої кімнати (8) площею 9,4 кв. м; комори (9) площею 5,2 кв. м. Всього виділено приміщень в будинку загальною площею 33,2 кв. м, що відповідає частці 11/24 (33,2-33,2).

Визнано за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 право власності на господарські будівлі та споруди: частину сараю «літ. Б»; частину огорожі № 1; ворота № 2; хвіртку № 3. Загальна вартість будівель і споруд, що виділяються ОСОБА_4 та ОСОБА_5, становить 112 288 грн.

Виділено у власність ОСОБА_6 натурі належні їй 13/24 частин домоволодіння АДРЕСА_1, що на плані за варіантом № 1 висновку експерта № 37/38/39 від 28 квітня 2017 року позначена зеленим кольором і складається з приміщень (квартира № 2): кухні (2) площею 9,0 кв. м; санвузла (3) площею 4,3 кв. м; жилої кімнати (5) площею 17,0 кв. м; жилої кімнати (6) площею 9,0 кв. м. Всього виділено приміщень в будинку загальною площею 39,3 кв. м, що відповідає частці 13/24 (39,3-39,3).

Визнано за ОСОБА_6 право власності на господарські будівлі та споруди: частину сараю «літ.Б»; частину огорожі № 1. Загальна вартість будівель і споруд, що виділяється ОСОБА_6, становить 122 357 грн.

Визнано ОСОБА_4 та ОСОБА_5 співвласниками будинку (квартира № 1), де їх частка становить 12/25, ОСОБА_6 співвласником (квартира № 2), де її частка становить 13/25, будинку розташованого по АДРЕСА_1

Зобов'язано ОСОБА_4 та ОСОБА_5 провести у квартирі № 1 наступні переобладнання: провести роботи щодо реконструкції прибудови «літ. а», в якій розташовані приміщення 1-1, 1-9, направлені на збільшення висоти поверху до 2,2 м; влаштувати дверний проріз між приміщеннями 1-8 і 1-9; закласти дверний проріз між приміщеннями 1-1 і 1-4; демонтувати дверний блок між приміщеннями 1-7 і 1-8 та частину перегородки, поєднавши зазначене приміщення в кімнату загальною площею 18,9 кв.м; розібрати перегородку між приміщеннями 1-1 і 1-9, поєднавши їх в приміщення кухні площею 9,5 кв.м; влаштувати в приміщенні 1-4 поєднану ванну кімнату; обладнати квартиру самостійними системами опалення, газопостачання, водопостачання та електропостачання.

Зобов'язати ОСОБА_6 зробити у квартирі № 2 наступні переобладнання: провести роботи щодо реконструкції побудови «літ. а», в якій розташовані приміщення 1-2, направлені на збільшення висоти поверху до 2,2 м; влаштувати дверний проріз замість частини віконного в зовнішній стіні приміщення кухні (1-2); влаштувати дверні прорізи між приміщеннями 1-2 і 1-5; влаштувати перегородку в приміщенні 1-2, поділивши на приміщення коридору площею 1,3 кв.м та кухні площею 7,7 кв.м; переобладнати систему опалення та газопостачання в приміщенні 1-2, пов'язаному з приміщенням опалювального котла, як вказано на плані розподілу; обладнати квартири самостійними системами опалення, газопостачання, водопостачання та електропостачання; влаштувати окремий вхід до горища будинку; влаштувати окремий вхід до території земельної ділянки.

Зобов'язано власників квартир № 1 і № 2 спільно здійснити такі роботи: закласти дверні прорізи між приміщеннями 1-1 і 1-2, 1-4 і 1-5, 1-6 і 1-7; розділити горище по межі розподілу будинку; влаштувати огорожі по лінії розподілу земельної ділянки; заборонено сторонам проводити переобладнання системи водопостачання та газопостачання в період опалювального сезону 2017 року або в період опалювального сезону з 15 жовтня по 15 квітня.

Земельну ділянку розподілено пропорційно часток співвласників. Виділено у володіння співвласників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (квартира № 1), у спільну сумісну власність земельну ділянку площею 275,7 кв. м, що відповідає 1/3 частці, яка на викопіюванні кадастрового плану земельної ділянки за варіантом № 1 висновку експерта № 37/38/39 від 28 квітня 2017 року позначена жовтим кольором. Виділено в особисте володіння ОСОБА_6 (квартира № 2) земельну ділянку площею 551,3 кв. м, що відповідає частці 2/3, яка на викопіюванні кадастрового плану земельної ділянки за варіантом № 1 висновку експерта № 37/38/39 від 28 квітня 2017 року позначена зеленим кольором. Границя користування частинами земельної ділянки вказана на плані розподілу земельної ділянки за варіантом № 1 червоною лінією. Зобов'язано сторони провести перереєстрацію речових прав на нерухоме майно. Стягнуто солідарно з ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_6 компенсацію в розмірі 4 742 грн різниці вартості часток будівель та споруд. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що оскільки сторони в добровільному порядку не уклали договір про виділ в натурі частки з нерухомого майна та на грошову компенсацію не погодились, є підстави для виділу часток в натурі. Суд здійснив розподіл домоволодіння відповідно до варіанту № 1 висновку № 37/38/38 оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 квітня 2017 року, який погоджений технічними службами та відповідає часткам сторін. При цьому суд врахував, що відповідач проживає у спірному будинку і за варіантом розподілу № 1 їй відходять всі комунікації, кухня, санвузол, що значною мірою не порушуватиме звичайного ритму її життя та не створюватиме значного дискомфорту в побуті в період проведення переобладнань.

Ухвалою апеляційного суду Полтавської області від 27 листопада 2017 року рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 28 вересня 2017 року залишено без змін.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що, враховуючи інтереси обох сторін та те, що тільки перший варіант поділу спірного будинку відповідає розміру часток сторін у праві власності, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про розподіл спірного нерухомого майна саме за варіантом № 1 висновку № 37/38/39 оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 квітня 2017 року.

У касаційній скарзі, поданій у грудні 2017 року, ОСОБА_6 просить скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалу апеляційного суду та ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що розподіл житлового будинку та земельної ділянки, які розташовані по АДРЕСА_1, необхідно провести згідно варіанту № 2 будівельно-технічної експертизи від 30 грудня 2016 року. ОСОБА_6 дійсно не заперечувала проти проведення повторної будівельно-технічної експертизи, проте лише для отримання більш широкого кола варіантів розподілу домоволодіння, а не через необґрунтованість висновку експерта. Також, судами не враховано, що відповідач проживає у будинку, який підлягає розподілу і не має іншого житла, тому для розподілу може бути взятий лише той варіант, який залишає за відповідачем існуючий вхід у будинок. Встановлений судом варіант розподілу позбавляє ОСОБА_6 можливості доступу до будинку, в той час як варіант № 2 судової експертизи від 30 грудня 2016 року та варіант № 3 судової експертизи від 28 квітня 2017 року є найбільш наближеними до розумного і правильного розподілу житлового будинку, при цьому варіант № 2 потребує найменшого переобладнання. Крім того, судом не взято до уваги, що протягом більше десяти років будинок утримувався виключно за кошти відповідача, проводилися ремонтні роботи в будинку, господарських будівлях, змінювався паркан.

У відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_4 просить відхилити касаційну скаргу ОСОБА_6, оскільки мотиви та підстави, зазачені в ній, є безпідставними та необґрунтованими. Рішення першої та апеляційної інстанцій ухвалені з додержанням норм матеріального і процесуального права, враховуючи всі фактичні обставини справи, які повно і всебічно досліджені судами.

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Суди установили, що рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області від 03 березня 2015 року визнано за ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 право спільної часткової власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що знаходиться по АДРЕСА_1 у вигляді житлового будинку загальною площею - 72,5 кв. м, житловою площею - 44,9 кв. м, з господарськими будівлями та спорудами: сарай, огорожі № 1, воріт № 2, хвіртки № 3, в розмірі 1/8 частини домоволодіння за кожною.

Визнано за ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 право спільної часткової власності на спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 0,0827 га, призначеної для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), розташованої по АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_8, в розмірі 1/6 частини за ОСОБА_4, 1/6 частини за ОСОБА_5, 2/3 частини за ОСОБА_6

Визнано за ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, право спільної часткової власності на 5/8 частин спадкового майна після смерті ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що знаходиться по АДРЕСА_1, у вигляді житлового будинку загальною площею - 72,5 кв.м, житловою площею - 44,9 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами: сарай, огорожа № 1, ворота № 2, хвіртка № 3, в розмірі 5/48 частини за ОСОБА_4, 5/48 частини за ОСОБА_5, 5/12 за ОСОБА_6

Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є власниками по 11/48 частині домоволодіння по АДРЕСА_1. Розмір частки ОСОБА_6 складає 13/24.

Відповідно інформаційної довідки та витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є власниками по 0,0827 га площі земельної ділянки по АДРЕСА_1

01 червня 2017 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 укладено договір про створення спільної сумісної власності, відповідно до якого сторони за взаємною згодою здійснили об'єднання своїх часток у спільну сумісну власність на житловий будинок АДРЕСА_1 та на земельну ділянку під їхньою частиною будинку, набуті ними у спадок після смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_8 Після об'єднання часток розмір ідеальної частки спільної сумісної власності становить 11/24 частин у житловому будинку та 1/3 частина земельної ділянки.

Згідно висновку експерта № 91 судової будівельно-технічної експертизи від 08 грудня 2016 року ринкова вартість будівель та споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 складає 358 662 грн. Також експертом запропоновано два варіанта поділу зазначеного будинку та земельної ділянки.

Ухвалою Гадяцького районного суду Полтавської області від 30 грудня 2016 року призначено повторну судову будівельно-технічну експертизу спірного домоволодіння.

Висновком судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 37/38/39 від 28 квітня 2017 року встановлено, що ринкова вартість домоволодіння по АДРЕСА_1 складає 364 720 грн, а також запропоновано три варіанти розподілу будинку.

Поняття спільної часткової власності викладено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Відповідно до частин першої, другої статті 364 ЦК України кожен із співвласників спільної часткової власності має право на виділ у натурі належної йому частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Відповідно до роз'яснень, викладених у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Задовольняючи позов суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, виходив із того, що перший варіант висновку судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 37/38/39 від 28 квітня 2017 року розподілу будинку та земельної ділянки відповідає часткам, що належать сторонам. При цьому суди виходили з того, що технічні служби району погодили запропонований варіант розподілу домоволодіння.

Суди дійшли правильного висновку, що позивачі в силу вимог статей 364, 367 ЦК України мають право на виділ у натурі часток із майна, що є у спільній частковій власності, оскільки спільне користування таким майном є неможливим.

Доводи касаційної скраги про те, що розподіл житлового будинку та земельної ділянки, які розташовані по АДРЕСА_1, необхідно провести згідно варіанту № 2 будівельно-технічної експертизи від 30 грудня 2016 року, не заслуговують на увагу, оскільки суди встановили, що розподіл будинку та земельної ділянки за варіантом № 2 висновку № 91 від 08 грудня 2016 року не відповідає розміру часток сторін у праві власності. Крім того, даний висновок експерта не погоджений технічними службами району.

Суди врахували, що ОСОБА_6 проживає у будинку і за встановленим варіантом розподілу домоволодіння їй відходять всі комунікації, кухня, санвузол, що не порушуватиме звичайного ритму її життя та не створюватиме значного дискомфорту в побуті в період проведення переобладнань. При цьому обов'язок здійснити перебудови покладено на обидві сторони.

Отже, аналогічні за змістом доводи касаційної скарги ОСОБА_6 були предметом дослідження й оцінки апеляційним судом, який їх обгрунтовано спростував, про що свідчить зміст оскаржуваного судового рішення; вказані доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, що згідно з положеннями статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку не допускається.

Суди першої та апеляційної інстанцій, з врахуванням засад справедливості, добросовісності та розумності всебічно дослідили наявні у справі докази у їх сукупності та надали їм належну правову оцінку, правильно встановили обставини справи, внаслідок чого ухвалили законні й обґрунтовані рішення, які відповідають вимогам матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 28 вересня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Полтавської області від 27 листопада 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. П. Штелик

А. О. Лесько

С.Ю.Мартєв