ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5922/18
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

"26" червня 2018 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Комаревцева Л.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім"єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

19.06.2018 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім"єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності.

Вказаний позов 22.03.2018 року передано до провадження судді Комаревцевій Л.В.

Вважаю, що позов не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Зокрема, в порушення вимог ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено:

1) ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

2) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не надано доказів, що підтверджують вказані обставини;

3) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору;

4) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

5) доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

6) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, надані із заявою в якості доказів документи не засвідчені належним чином та не містять дати їх засвідчення.

Одночасно із позовними вимогами позивачем заявлено вимогу про розстрочку сплати судового збору на підставі п.1 ст.136 ЦПК України, як особи яка навчається та не має джерела доходу.

Вивчивши вказане клопотання, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім"ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров"ю.

З наведеного вбачається, що позивачем не надано суду доказів наявності у нього обставин, які відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для розстрочення сплати судового збору, тому у задоволенні клопотання позивача пророзстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про стосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Оскільки у задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовлено, позовна заява відповідно до ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху, як така, що не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України (не надано документ, що підтверджує сплату судового збору).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.11.1950), Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі. На підставі ст. 9 Закону України «Про судовий збір» Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Встановлено, що позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру та одну - майнового.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 1409 грн. 60 коп. за дві позовні вимоги немайнового характеру, як це передбачено ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визнання права власності на квартиру, яка знаходиться в місті Києві, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру судового збору, за вимогу майнового характеру, за ставкою у 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 8810 грн. 00 коп. з наданням доказів зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. 177 ЦПК України несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік», суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про звільненні від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім"єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності - залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Розяснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Комаревцева Л.В.