Справа № 216/913/18
Провадження 2-о/216/44/18

Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20 червня 2018 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі

головуючого судді Сидорак В.В.

за участю секретаря судового засідання Морозової Н.М

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті ОСОБА_1 цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи: Центрально-Міський районний у місті ОСОБА_1 відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Саксаганський районний у місті ОСОБА_1 відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

27 лютого 2018 року ОСОБА_2 звернулась до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просив:

- встановити факт того, що він ОСОБА_3, який народився 16.11.1977 року у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, актовий запис про народження №1876 від 22.12.1977 року, за національністю є «німець»,

- внести зімни до актового запису №1876 від 16.11.1977 року про його народження, складеного заінтересованою особою 2, в частині зміни національності його матері ОСОБА_4 з «українка» на «німкеня» і, відповідно, до його свідоцтва про народження ІІ-КИ №454679 від 22.12.1977 року.

Вимоги заяви обґрунтовані тими обставинами, що він народився 16.11.1977 року в м. Кривому Розі Дніпропетровської області. Його батьки: батько ОСОБА_5 українець, мати ОСОБА_4 німкеня, що встановлено рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 26.04.2017 року. Також вказане підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя.

Зараз він має намір воззєднатися зі своїми родичами, які проживають у Німецькій Федеративній Республіці для чого необхідно подати відповідні документи на отримання виду на проживання у цієї держави. Але важливою умовою отримання позитивного рішення щодо виду на проживання є його належність до німецької національності. У звязку з цим виникла необхідність встановлення факту його належності до німецької національності та внесенні змін до наступних документів та актових записів, де зафіксовано його національність до актового запису №1876 від 22.12.1977 року про його народження, складеного заінтересованою особою 2: в частині зміни національності його матері ОСОБА_4 з «Українка» на «німкеня» і до його свідоцтва про народження ІІ-КИ №454679 від 22.12.1977 року.

Слідує відмітити, що в паспорті громадянина України немає графи «національність». Але така графа була в паспорті громадянина СРСР, при отриманні якого він не знав про національність своєї матері та його і не питали, яку він хоче обрати національність, матері або батька. В результаті чого, в раніше отриманому ним паспорті СРСР було вказано національність «українець». На відміну від події отримання ним паспорту громадянина СРСР, зараз він зважено підійшов к обранню національності та вважає, що вказівка в паспорті громадянина СРСР, а згодом і в інших, перелічених в заяві документах та актових записах, його національності «українець» не відповідає його дійсним бажанням, а тому є неправильним та на сьогодні позбавляє його можливості зєднатися з його родичами на історичній батьківщині та виїхати туди на проживання. Крім того, він дуже бажає відновити своє етнічне походження та зберегти його.

Однак, позасудове встановлення факту його належності до національності «німець» неможливе, про його було повідомлено листом заінтересованої особи 1 від 01.02.2018 року №477/14.15-90. У звязку з чим також неможливо внесення змін до актових записів в частині зміни національності, оскільки відсутні підстави для внесення таких змін.

Заявник у судове засідання не зявився, подав суду заяву згідно якої просить справу слухати без його участі та наполягає на задоволенні вказаної заяви.

Від начальника Центрально-Міського районного у місті ОСОБА_1 відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відділу.

Від начальника Саксаганського районного у місті ОСОБА_1 відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відділу.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до свідоцтва про народження серії ІІ-КИ №454679, виданого 22 грудня 1977 року Саксаганським відділом ЗАГСа, батьками ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_5, національність «українець», та ОСОБА_4, національність «українка». Актовий запис про народження №1876.

Разом із цим судом встановлено, що рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 квітня 2017 року встановлено факт, що ОСОБА_4, яка народилась 26 жовтня 1947 року у м. Брянка Луганської області, актовий запис №68 від 11.03.1948 року за національністю «німкеня», що також підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, виданим 24.01.2018 року Центрально-Міським районним у місті ОСОБА_1 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Відповідно до ст. 300 ЦК України фізична особа має право на індивідуальність, на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно ст. 11 Закону України «Про національні меншини в Україні» громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність. Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.

Відповідно до вимог ст. 13 Закону України «Про національні меншини в Україні» громадяни, які належать до національних меншин, вільні у виборі обсягу і форм здійснення прав, що надаються їм чинним законодавством, і реалізують їх особисто, а також через відповідні державні органи та створювані громадські об'єднання.

Як визначено ст. 15 Закону України «Про національні меншини в Україні» громадяни, які належать до національних меншин, національні громадські об'єднання мають право у встановленому в Україні порядку вільно встановлювати і підтримувати зв'язки з особами своєї національності та їх громадськими об'єднаннями за межами України, одержувати від них допомогу для задоволення мовних, культурних, духовних потреб, брати участь у діяльності міжнародних неурядових організацій.

Суд позбавлений можливості задовольнити вимогу заявника щодо встановлення факту належності їх до німецької національності, так як в переліку справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, передбачених ст. 315 ЦПК України, відсутня така категорія справ, як встановлення судом факту належності особи до певної національності, аналогічна позиція викладена в листі Верхового суду України «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року, згідно якого не можуть бути встановлені в судовому порядку факти щодо належності до певної національності.

Пленум Верховного Суду України в п. 1 постанови № 5 від 31.03.1995 року (із змінами) «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» наголошує, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення, заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення, встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, крім зазначених в ч. 1 цієї статті, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Проте, чинним законодавством України не передбачено виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб через віднесення їх до певної національності.

Навпаки, за змістом ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознакою етнічного походження.

Також, суд вважає, що в даному випадку право заявника на індивідуальність, передбачене ст. 300 ЦК України не порушене, оскільки не зазначення в документах, що підтверджують його особу, національності «німець», не перешкоджає заявнику дотримуватися німецьких звичаїв, традицій, культури та позиціонувати себе німцем, виявляти почуття національного самоусвідомлення.

Керуючись ст. 24 Конституції України, ст. 300 ЦК України, ст.ст. 11,13,15 Закону України «Про національні меншини в Україні», ст.ст. 2, 13, 81, 258, 259, 265, 315, 319 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_2, заінтересовані особи: Центрально-Міський районний у місті ОСОБА_1 відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Саксаганський районний у місті ОСОБА_1 відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту, що має юридичне значення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, шляхом подачі апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: В.В. Сидорак