Провадження №: 2/752/1951/18
22.06.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк
за участі секретаря судового засідання Руденко О.Л.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 24.06.2006 року. Від шлюбу мають дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, посилаючись на те, що між ним та відповідачкою з 2015 року стали погіршуватися відносини, він намагався зберегати сім»ю, наладити подружні взаємовідносини, однак його зусилля були марні. На даний час проживають окремо, спільного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають, втрачено взаєморозуміння, довіра та кохання один до одного. Відносини, що склалися між ними є травмуючими для них та їхніх дітей. Стверджував, що примирення між ними неможливе та недоцільне, повідомив про відсутність між ним та відповідачкою спорів щодо сумісного майна, місця проживання дітей та їх утримання. Просив розірвати їх з відповідачкою шлюб в їх та їх же дітей інтересах.
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 відсутній, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив шлюб розірвати з зазначених ним у позовній заяві підстав.
Відповідачка у судове засідання не з»явилася повторно, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялася належним чином, однак судові повістки повернуто до суду з відміткою відділу зв»язку про причини повернення - за закінченням встановленого строку зберігання.
З огляду на викладене, врахувавши думку позивача, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній даних.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що сторони тривалий період часу, а саме з моменту звернення позивача з позовом до суду проживають окремо, не ведуть спільного господарства, у них не має спільного бюджету, позивач не бажає відновлювати подружні стосунки. Подальше перебування у шлюбі сторін у справі буде суперечити їхнім інтересам.
Судом також встановлено, що позивач не заперечує проти того, що після розірвання шлюбу діти залишаються проживати з матір»ю, а він буде продовжувати приймати участь у їх вихованні та матеріальному забезпеченні. Спірних питань щодо поділу спільного сумісного майна подружжя не має.
Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, або інтересам дитини що мають істотне значення.
З огляду на викладене, суд вважає встановленим, що за зазначених вище обставин збереження сім?ї буде суперечити інтересам сторін у справі. Шлюб сторін існує формально і може бути розірваний.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 104,110,112 СК України, ст.ст. 4,6,23,27,76,141,259,263,280 ЦПК України, -
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 24 червня 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис - № 463, розірвати.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано , набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя К.Г. Плахотнюк