РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07 червня 2018 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2017 року позивач звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2, Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10 березня 2004 року та 1/5 частини цієї квартири на підставі свідоцтва на спадщину за законом.

Власниками інших частини квартири є її сини - ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6

У червні 2013 року в квартирі був зареєстрований відповідач, який є її онуком. ОСОБА_2 в спірній квартирі жодного дня не проживав, витрати на комунальні послуги не сплачує.

Вважає, що відповідач втратив право користування житлом, оскільки не проживає в спірній квартирі без поважних причин та не приймає участі в її утриманні.

Просила суд ухвалити рішення, яким визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 10 листопада 2017 року відкрито провадження у справі.

Позивач у судовому засіданні підтримала заявлені вимоги та просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся.

Відповідач Соломянська районна в м. Києві державна адміністрація в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 22). Представник адміністрації подала через канцелярію суду відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову в частині вимог до Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації. Зазначено, що зі змісту позовної заяви не вбачається яким чином та які саме права позивача були порушені адміністрацією (а.с. 26-28).

Треті особи у судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 23-25).

Суд за згодою позивача ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_7, ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10 березня 2004 року (а.с. 4).

ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. Після його смерті залишилась спадщина, яка складається з 1/5 частини квартири АДРЕСА_1.

Вказана 1/5 частина цієї квартири належить ОСОБА_1 на підставі свідоцтва на спадщину за законом (а.с. 5).

У червні 2013 року в квартирі був зареєстрований відповідач, який онуком ОСОБА_1

З позову вбачається, що відповідач в спірній квартирі жодного дня не проживав.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

На підтвердження своїх доводів щодо відсутності відповідача у спірній квартирі більше одного року, позивач посилається на письмові докази та покази свідка.

Свідок ОСОБА_8 у суді показала, що вона знає позивача з 1983 року, з моменту заселення в спірну квартиру. Буває у позивача в квартирі приблизно раз на місяць. Відповідач не проживає в квартирі дуже давно, в гості не приїжджає. Щодо скандалів з приводу користування квартирою їй нічого не відомо.

У матеріалах справи міститься акт від 09 жовтня 2017 року, складений мешканцями будинку, з якого вбачається, що ОСОБА_2, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, не проживає за місцем реєстрації протягом 14 років (а.с. 9).

З свідоцтва про народження ОСОБА_2 вбачається, що його матір'ю є ОСОБА_9 (а.с. 8).

З рішення Посольства України в Республіці Корея вбачається, що посольство задовольнило клопотання ОСОБА_9 щодо залишення її на постійне проживання в Республіці Корея разом з неповнолітніми дітьми: ОСОБА_2, ОСОБА_10, ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с. 10).

Оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що відповідач не проживає у спірній квартирі більше одного року без поважних причин, а тому вимога про визнання відповідача таким, що втратив право користування житлом підлягає задоволенню.

Позивачем зазначена відповідачем у справі Соломянська районна в м. Києві державна адміністрація. Разом з тим, жодних прав чи інтересів позивача адміністрацією порушено не було.

З огляду на наведене, позовна заява підлягає задоволенню частково.

З урахуванням часткового задоволення позову, стягненню з ОСОБА_2 на користь позивача підлягає 640 гривень судового збору.

Керуючись ст. 405 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2), Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації (м. Київ, просп. Повітрофлотський, 41, ), треті особи: ОСОБА_4 (АДРЕСА_2), ОСОБА_5 (АДРЕСА_2), ОСОБА_6 (АДРЕСА_2) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1.

Відмовити в задоволенні позову в частині вимог до Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640 гривень судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: