Справа № 369/7838/16-ц
Провадження №2/369/861/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Голосіївська районна у м. Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивач та його представник повторно не з'явилися в судове засідання і від них не надходила заява про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається із матеріалів справи у призначені судові засідання, які відбулись 07 лютого 2018 року, 05 березня 2018 року, 12 квітня 2018 року, 15 травня 2018 року позивач та його представник, які були належним чином повідомлені про час та місце їх проведення, не зявилися.

Належність повідомлення судом позивача та представника про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами розсипкою та зворотніми повідомленнями рекомендованих листів. Про судові засідання позивач був повідомлений завчасно: 06 грудня 2017 року (на засідання 07 лютого), 14 лютого2018 року (на засідання 05 березня) та 12 березня 2018 року (на засідання 12 квітня) та 19 квітня 2018 року (на засідання 15 травня) відповідно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду від позивача не надходило.

Щодо заяв представника позивача ОСОБА_3, як направлялись до суду електронною поштою. Підстави, зазначені представником суд вважає необґрунтованими, спрямованими на затягування розгляду справи.

Так, у клопотанні, яке надійшло до суду 06 лютого 2018 року, представник позивача просив відкласти, у звязку з зайнятістю в слідчій дії. Але належних доказів суду не надав, як при направленні клопотання, так і на судове засідання 15 травня 2018 року.

У клопотанні, яке надійшло до суду 05 березня 2018 року, представник позивача просив оголосити перерву через зайнятість у розгляді справи в Голосіївському районному суді м. Києві. Разом з тим, доказів на представлення інтересів по даній справі суду не надав. Не надано доказів на 15 травня 2018 року, що представник був у даному судовому засіданні. Крім того, суд враховує, що цивільна справа в Голосіївському районному суді м. Києва призначена на 14 годину, а справа в Києво-Святошинському районному суді розпочата о 14год. 40 хв. Доказів тривалості судового засідання, неможливості прибути вчасно, зважаючи на територіальну наближеність судів.

У клопотанні, яке до суду надійшло 12 квітня 2018 року, представник позивача просив суд оголосити перерву через перебування у відрядженні в м.Варшава. До заяви надав копію квитка про відправлення 10 квітня 2018 року. З копії квитка неможливо встановити час повернення представника позивача до України. На час розгляду справи представник не надав суду підтвердження свого відрядження та дійсності перетину кордону.

На судове зсідання 15 травня 2018 року жодних клопотань та доказів на підтвердження раніше поданих клопотань до суду не надходило. Посилання представника позивача щодо не встановлення строку відповідачу на подачу відзиву, суд вважає необґрунтованими, оскільки позов до суду надійшов ще у серпні 2018 року.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обовязок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав, який з грудня 2017 року не мав можливості бути присутнім в судових засіданнях.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обовязок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач та представник, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судових засідань, повторно не зявилися до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не зверталися, їх незявлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Голосіївська районна у м. Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав - залишити без розгляду.

Розяснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич