Провадження №2/200/3369/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

«06» березня 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Санжаровської Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Виконавчого комітету Шевченківської районної ради у м. Дніпро про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та ведення спільного господарства та визнання права користування житлом, -

В С Т А Н О В И В:

12 липня 2017 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та ведення спільного господарства та визнання права користування житлом. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що ОСОБА_2 разом із ним проживали однією сім'єю без реєстрації шлюбу з 2005року у квартирі АДРЕСА_1, вони стали бути по'вязані спільним побутом, мати взаємні права та обов'язки. В подальшому між ними виникла сварка та ОСОБА_2 виїхала з вказаної квартири 12.03.2013 року. Позивач продовжив проживати у вказаній квартирі, робив ремонт, сплачував комунальні платежі, утримує квартиру. Наведені у позові факти підтверджуються показами свідків, фотокартками, доказами доданами до позовної заяви.

Враховуючи викладене, позивач просив суд встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_2 з 2005 року по 12.03.2013 року без реєстрації шлюбу та визнати право користування квартирою АДРЕСА_1.

Позивач у судове засідання не з'явився, надав судові заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав в повному обсязі та наполягав на його задоволенні.

Відповідачі у судове засідання не з'явивлись, про місце та час слухання справи були повідомлені належним чином, причин неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило, відзив на позов не надали.

У відповідності до ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2018 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів.

Суд, дослідивши й оцінивши докази в справі в їхній сукупності, дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали однією сім'єю без реєстрації шлюбу з березня 2005року у квартирі АДРЕСА_1, вони стали бути пов'язані спільним побутом, мати взаємні права та обов'язки. Що підтверджується показами свідків, фотокартками з спільного відпочинку, свят та повсякденного життя.

Відповідно до договору №4 від 20.01.2010року позивачем було замовлено проведення ремонтних робіт у квартирі де мешкав він та відповідачка. Відповідно до акту виконаних робіт, роботи були виконані підрядником та оплачені позивачем.

Відповідно до договору №63 у червні 2012року позивач замовив та оплатив кухонні меблі у спірну квартиру.

Згідно показів свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4, позивач та відповідач почали проживати разом у квартирі АДРЕСА_1 з весни 2005року, за давністю події точної дати не пам'ятають, але з їх показів випливає, що 8 березня 2005року позивач та відповідач святкували разом, тому суд за власним переконання доходить до висновку, що проживати разом сторони почали у березні 2005року.

Згідно з ч. 1 ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Відповідно до абз. 5 ст. 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає постійно або тимчасово.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 р. № 5, судом встановлюються факти, які породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Згідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає справи про встановлення факту який безпосередньо породжує юридичні наслідки, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові.

Частина друга ст. 293 ЦПК містить перелік фактів, які можуть бути встановлені судом.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У відповідності до ч. 2 ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

У відповідності до ч. 4 ст. 3 СК України сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відносини, які склалися між позивачем та відповідачем ОСОБА_2 слід розцінювати як сімейні, оскільки встановлені обставини, які б засвідчували реальність сімейних відносин, які склалися між останніми та факт їхнього проживання однією сім'єю з березня 2005 року по 12.03.2013року, підтвердилися матеріалами справи, доведено, що на цей час вони мешкали разом, вели спільне господарство.

А тому при таких обставинах, та враховуючи неможливість в інший спосіб встановити факт проживання однією сім'єю, а встановлення даного факту необхідне заявнику для виникнення майнових прав, суд вважає, вимогу про встановлення факту проживання однією сім'єю, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 64 ЖК України Члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. Частина друга цієї статті визначає, що до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Частиною другою ст.65 ЖК України встановлено, що особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Правова позиція Європейського суду з прав людини, відповідно до п. 1 ст. 8 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод (далі - Конвенція), яка гарантує кожній особі окрім інших прав, право на повагу до її житла. Воно охоплює насамперед право займати житло, не бути виселеною чи позбавленою свого житла.

Це покладає на Україну в особі її державних органів зобов'язання «вживати розумних і адекватних заходів для захисту прав» (рішення у справі Powell and Rayner v. the U.K. від 21.02.1990 р.). Такий загальний захист поширюється як на власника квартири (рішення у справі Gillow v. the U.K. від 24.11.1986 р.), так і на наймача (рішення у справі Larkos v. Cyprus від 18.02.1999 р.).

Виходячи з наведених норм права суд доходить до висновку, що вимога про визнання права користування квартирою підлягає задоволенню, оскільки позивач та відповідач проживали однією сім'єю, а вселення та подальше користування квартирою відбулось за згоди ОСОБА_2

На підставі викладеного, керуючись ст.3 СК України, ст.ст.64,65 ЖК України , ст.ст. .89, 95, 141, 258, 259, 263-265, 293, 315-319, 317, 354, 355, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Виконавчого комітету Шевченківської районної ради у м.Дніпро про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та ведення спільного господарства та визнання права користування житлом - задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, однією сім'єю з березня 2005 року по 12.03.2013року.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 право користування квартирою АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий - суддя: Е.В. Женеску