Провадження № 2/229/725/2018
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 червня 2018 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Лопатко Н.В., розглянувши матеріали позовної заяви заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство Донецької дослідної станції інституту овочівництва і баштанництва Національної академії аграрних наук України», Державного підприємства «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на боці позивача ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Донецькій області до ОСОБА_2 про визнання права постійного користування та здійснення державної реєстрації права постійного користування земельними ділянками,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Краматорської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Дружківського міського суду Донецької області з вищезазначеним позовом.

Перевіривши матеріали позовної заяви, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

У ч.ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

За змістом ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка, зокрема, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У ч. 4 ст. 56 ЦПК України зазначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Частиною 3,4 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Отже, прокурор звертаючись до суду з позовом в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва. Відповідно, наявність одного факту порушення інтересів держави недостатньо для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді. Таке право, в тому числі право подавати позов, прокурор має лише, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Суд зазначає, що заступником керівника Краматорської місцевої прокуратури при зверненні із вказаним позовом не обґрунтовано підстав для здійснення такого представництва, не зазначено орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не надано доказів, а саме не зазначено в чому саме полягає не здійснення або неналежним чином здійснення цим органом відповідних повноважень, не наведено мотивів такого обгрунтуванння.

Також не зазначено причин неможливості позивачами, які є самостійними юридичними особами з відповідною процесуальною дієздатністю, самостійно здійснювати захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку.

Інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі №159/4903/16-ц який є обовязковим для суду першої інстанції.

З матеріалів долучених до позовної заяви вбачається, що заступником керівника Краматорської місцевої прокуратури на адресу Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство Донецької дослідної станції інституту овочівництва і баштанництва Національної академії аграрних наук України» Державного підприємства «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук» направлено повідомлення про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді. До того ж, відсутні відомості про отримання його адресатами. В заяві прокурор посилається на лист Донецької державної сільськогосподарської станції від 14.03.2018 року про вжиття прокуратурою заходів представницького характеру, однак такого листа не долучено до матеріалів.

Участь прокурора у судовому процесі має бути належним чином обґрунтованою, із зазначенням законного обґрунтування необхідності такої участі.

З вищенаведеного, суд дійшов до висновку про невідповідність позовної заяви прокурора вимогам ч. 5 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, в порушення п. 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Також, в порушення вимог п. 7 ч. З ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей чи здійснювались заходи забезпечення позову, якщо здійснювались, то які саме (якщо такі заходи здійснювались - то які саме, якщо такі заходи не здійснювались то чому, що перешкодило їх здійсненню).

В порушення вимог п. 8 ч. З ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить перелік зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Окрім зазначеного письмові докази, які долучені до матеріалів справи частково не завірені у встановленому законом порядку, згідно вимоги ст. 95 ЦПК України, відповідно до якої учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» позивачем справляється судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, поданої юридичною особою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством справляється судовий збір.

Відповідно до вимог ст. 6Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до вимог ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

З позовної заяви вбачається, що заступник керівника Краматорської місцевої прокуратури звертається в інтересах трьох позивачів, а саме Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство Донецької дослідної станції інституту овочівництва і баштанництва Національної академії аграрних наук України», Державного підприємства «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук», які є юридичними особами, з двома вимогами немайнового характеру. Однак, сплачено судовий збір лише у розмірі 3524,00 грн. на одному платіжному дорученні, що суперечить вказаним вимогам закону. Крім цього, подаючи позов в інтересах трьох позивачів, прокурор просить визначити у рішенні порушене право тільки двох позивачів. Вимоги щодо третього позивача не заявлені. Відсутність позовних вимог відносно третього позивача не мотивовані, що унеможливлює суд провести точний розрахунок судового збору.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і177 ЦПК України, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на зазначене, суд визнає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням 10-денного строку для приведення позовної заяви у відповідність із зазначеними вимогами законодавства.

Керуючись ст. 185, 259-261 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство Донецької дослідної станції інституту овочівництва і баштанництва Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на боці позивач ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Донецькій області до ОСОБА_2 про визнання права постійного користування та здійснення державної реєстрації права постійного користування земельними ділянками - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 /десять/ днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали, роз'яснивши, що у разі невиконання у встановлений судом строк, вказаних недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Лопатко