Справа № 369/3606/18
Провадження № 2/369/2092/18
14.06.2018 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.
при секретарі Водала А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Горенська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування, -
У березні 2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що після смерті його матері відкрилась спадщина на нерухоме майно: квартиру, житловий будинок та земельну ділянку. Стверджував, що прийняв спадщину, вчасно звернулася до нотаріально контори з заявою про прийняття спадщини, але приватний нотаріус фізично відсутній на робочому місці і як потім стало відомо свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю анульовано. Оскільки спадкодавець набув право власності на спадкове майно у встановленому законом порядку, він спадщину прийняв, але не може отримати свідоцтво про право на спадщину, тому вважає своє право порушеним.
У судове засідання позивач та його представник не зявилась. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримали. Просили суд задоволити позов.
У судове засідання відповідачі не зявились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
У судове засідання третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 не зявився. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
У судове засідання третя особа: представник головного територіального управління юстиції у м. Києві, не зявився. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
За таких підстав судом відповідно до положень статті 280 ЦПК України визнано за можливе ухвалити по даній справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та за погодженням позивача.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.
Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.
Судом встановлено, що 25 грудня 2014 року померла ОСОБА_3, про що в книзі реєстрації смерті 31 грудня 2014 року був зроблений відповідний актовий запис про смерть за № 283, що стверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м.Києві, сері 1-БК № 316701.
ОСОБА_3 була матірю ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серія І-АГ №481943, виданого Подільсикм бюро ЗАГСу м.Києва.
Інших спадкоємців після померлої 25 грудня 2014 року померла ОСОБА_3, судом з наявної у справі копії спадкової справи, обставин, вказаних позивачем у позовній заяві, інших доказів, не встановлено.
Позивач спадщину після померлої прийняв, оскільки подав до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини в шестимісячний термін з дня відкриття спадщини.
Судом встановлено, що згідно відповіді Міністерства юстиції від 23 лютого 2018 року за № П-481, приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 припинено нотаріальну діяльність на підставі наказу Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 10 квітня 2017 року № 258/6 у звязку з анулюванням свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю №4300 виданого Міністерством юстиції України.
Як вбачається з довідки КП «БТІ Києво-Святошинськоїайонної ради Київської області від 22 березня 2018 року №408, за померлою ОСОБА_4 зареєстровано 1/3 частина будинку за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, село Горенка, пров. Папулова, 27, на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.01.1993 року.
1/7 частину квартири в АДРЕСА_3, належала померлій на підставі свідоцтва на про власності на житло від 29 серпня 2007 року, виданого Київською державною адміністрацією.
Як вбачається із статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст. 1220 ч. 1, 1223 ч. 3 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 2 статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
Як встановлено ч.1, 2, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ч. 2 ст. 373 ЦК України право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону.
Згідно статті 79 ЗК України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Законодавством також встановлено, що межі земельних ділянок визначаються в технічній документації із землеустрою та в натурі (на місцевості).
У відповідності до вимог ч.ч.1, 3, 4, 9, 10 ст. 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об'єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Земельна ділянка може бути об'єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.
Згідно частини 1 статті 125 ЗК України право власності на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, та його державної реєстрації.
Відповідно п. „а" ч. 1 ст. 152 ЗК України захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється, в тому числі, шляхом визнання прав.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, враховуючи наявні перешкоди в оформленні спадкових прав, суд приходить до висновку, права позивача порушені та підлягають захисту, тому позивач набув право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, а тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 79, 79-1, 125, 152 Земельного Кодексу, ст. ст. 373, 1218, 1220, 1225 ч 1, 1268, 1269 ч. ч. 1, 2, ст. 1270 ч. 1, 1297 ЦК України, ст. ст. 3, 4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" ст. ст. 2, 12, 81, 141, 200, 206, 247, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Горенська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування - задоволити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/7 частину квартири загальною площею 56 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину домоволодіння, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, село Горенка, пров. Папулова, 27.
Інформація про позивача: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, паспорт: серія СН №523811, виданий 23 вересня 1997 року Подільським РУ ГУ МВС України в місті Києві.
Копію заочного рішення негайно направити відповідачу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 14 червня 2018 року.

Суддя Н.С.Пінкевич