Справа № 2-968/18
У Х В А Л А

26 червня 2018 року суддя Солом"янського районного суду м. Києва в складі:

головуючого - судді КІЗЮН Л.І.

при секретарі: Швидченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяви ОСОБА_1 про занесення до протоколу судового засідання заперечення на дії головуючого та зауваження щодо неправильності та неповноти технічного запису судового засідання від 13.02.2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_10, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_11, ОСОБА_12 про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в якій просив поновити його на посаді головного інженера Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» та стягнути солідарно з відповідачів на його користь 76 100, 00 грн. як відшкодування заробітної плати за час вимушеного прогулу з 24 вересня 2015 року по 19 січня 2016 року.

Ухвалою суду від 12 вересня 2016 року за заявою позивача у якості співвідповідача у справі залучено ОСОБА_4.

Ухвалою суду від 08 лютого 2017 року за клопотанням позивача Київський міський Голова Кличко Віталій Володимирович та ОСОБА_9 залучені в якості співвідповідачів.

08 лютого 2017 року позивач подав до суду заяву про зміну підстав, збільшення розміру позову.

У зазначеній заяві позивач просив визнати незаконними та скасувати наказ №288-к від 01 грудня 2015 року про його звільнення, наказ №275-к від 06 листопада 2015 року про покладення на ОСОБА_4 виконання обов'язків директора КП «Київський крематорій», розпорядження Київського міського Голови №810 від 06 листопада 2015 року про покладення на ОСОБА_4 виконання обов'язків директора КП «Київський крематорій», подання до цього розпорядження, недійсним договір №06/01/16-ю про надання правової допомоги від 16 січня 2016 року між адвокатом ОСОБА_9 та РССКП «Київський крематорій», поновити його на посаді головного інженера Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» та стягнути солідарно з відповідачів Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 на його користь 302 602, 00 грн. як відшкодування заробітної плати за час вимушеного прогулу з 02 грудня 2015 року по 08 лютого 2017 року, з Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» 10 000 грн. майнової шкоди та 20 000 грн. моральної шкоди.

Підставами позову позивач зазначив те, що наказ про його звільнення не був погоджений юрисконсультом ОСОБА_12

Позивач вважав, що Київський міський Голова Кличко В.В. не мав повноважень покладати на ОСОБА_4 виконання обов'язків директора КП «Київський крематорій» за відсутності подання директора департаменту житлово-комунальної інфраструктури КМДА про призначення ОСОБА_4 директором КП «Київський крематорій», а таке призначення мало відбуватися відповідно до ст. 19 Конституції України та розпорядження Київського міського Голови №118 від 15 липня 2013 року, яким затверджено Порядок укладання контрактів з керівниками підприємств, установ і організацій, що належать до комунальної власності територіальної громади м. Києва.

Наказ про звільнення є незаконним, оскільки ОСОБА_4 не мав повноважень на видачу та підписання такого наказу.

В наказі про звільнення не зазначено, яке конкретно порушення трудової дисципліни стало підставою для звільнення ОСОБА_1 з роботи, ступінь тяжкості вчиненого ним проступку, ступінь заподіяної цією дією підприємству шкоди, не враховано 23 -річну роботу позивача на підприємстві.

При звільненні позивачу не було запропоновано іншої посади, з ним не проведено розрахунок при звільненні та не видано трудову книжку, вимоги про стягнення середнього заробітку стосуються періоду з 02 грудня 2015 року по 08 лютого 2017 року.

Договір №06/01/16-ю про надання правової допомоги від 16 січня 2016 року між адвокатом ОСОБА_9 та РССКП «Київський крематорій» позивач вважав недійсним, оскільки він є фіктивним. Так, договір підписано від імені РССКП «Київський крематорій» ОСОБА_4, який не мав на це відповідних повноважень, актів прийому-передачі виконаних робіт за цим договором не складалося, грошових коштів ОСОБА_9 не виплачувалося.

Ухвалою суду від 13 лютого 2018 року, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 274 ЦПК України суд вирішив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, за наявними у справі матеріалами.

Після чого, позивачем ОСОБА_1 було подано через канцелярію суду заперечення на дії головуючого (а.с.а.с. 214, 222, 223, 225, 237 Т.3).

Підставою для подання заперечень позивач вважає ніби то недотримання головуючим суддею вимог та неправильне застосування норм ЦПК України при розгляді справи, які регулюють порядок та правила переходу до розгляду справи в порядку спрощеного письмового провадження (без виклику сторін). Крім того, при ознайомленні з матеріалами справи ним було виявлено, що головуючий суддя всупереч вимогам ст. 250 ЦПК України не підписав протокол судового засідання від 13.02.2018 року.

Крім того, позивачем ОСОБА_1 19.02.2018 року було подано зауваження щодо неправильності та неповноти технічного запису судового засідання від 13.02.2018 року, у яких позивач зазначив, що в судовому засіданні 13.02.2018 р. Солом'янський районний суд м. Києва у справі № 760/22870/15-ц перейшов до письмового провадження без виклику сторін.

При цьому, секретар судового засідання не зазначила в журналі судового засідання, що о 16:44:14 головуючий суддя оголосив, що «позивач ОСОБА_1 надіслав до суду заяву про зміну підстав позову, але без доказів про її відправку відповідачам у справі».

На що позивач ОСОБА_1 о 16:45:56 заявив клопотання про долучення підтвердження відправлення відповідачам копій заяви про зміну підстав позову.

Таким чином, просить розглянути зауваження щодо неправильності та неповноти технічного запису судового засідання 13.02.2018 р. на постановити ухвалу, якою в графу журналу судового засідання від 13.02.2018 р. занести запис о 16:44:14:

«Головуючий суддя оголосив, що:

«Позивач ОСОБА_1 надіслав до суду заяву про зміну підстав позову, але без доказів про її відправку відповідачам у справі» (а.с. 224 Т. 3).

Перевіривши матеріали справи, вивчивши подані заперечення на дії головуючого та перевіривши відповідність журналу судового засідання технічному запису судового засідання, приходжу до висновку про необґрунтованість поданих заперечень та відсутність підстав для посвідчення правильності зауважень, виходячи з наступного.

Провадження у даній справі було відкрито в порядку Цивільного процесуального Кодексу України, що діяв до 15.12.2017 року.

Згідно пункту 9 Перехідних положень ЦПК України, в редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності з 15 грудня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

Таким чином, розгляд даної цивільної справи з 15.12.2017 року здійснювався за правилами Цивільного процесуального Кодексу України, який діє з 15.12.2017 року.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 25 червня 2018 року, провадження в справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Київського міського Голови Кличка Віталія Володимировича про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в частині позовних вимог до Київського міського Голови Кличка Віталія Володимировича - закрито.

Роз'яснено позивачу, що розгляд справи в цій частині віднесено до юрисдикції адміністративних судів в порядку адміністративного судочинства.

Провадження в справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Київського міського Голови Кличка Віталія Володимировича про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в частині позовних вимог до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про поновлення на роботі, та в частині стягнення з Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій» середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 02 грудня 2015 року по 20 січня 2017 року - закрито.

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 25 червня 2018 року, - у позові ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовлено.

Згідно ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, зокрема, справи у спорах в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою суду від 13 лютого 2018 року, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 274 ЦПК України суд вирішив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1)малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч.ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об'єднані з вищезазначеними вимогами.

З огляду на предмет позову, пріоритетність швидкого вирішення справи, що виникає з трудових відносин, дана підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 214 ЦПК України, у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищезазначене, заперечення на дії головуючого є необґрунтованими, а тому вони підлягають відхиленню.

Відповідно до статті 247 ЦПК України (в ред.. від 15.12.2017 року) суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Фіксування здійснює секретар судового засідання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів здійснюється секретарем судового засідання відповідно до Інструкції про порядок роботи з технічними засобами фіксування судового процесу (судового засідання), затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 20 вересня 2012 року № 108 (далі - Інструкція).

Відповідно до п. 2.7. Інструкції, журнал судового засідання (згідно ст. 248 ЦПК України протокол судового засідання) - документ, що ведеться в суді у порядку здійснення цивільного, кримінального та адміністративного судочинства, одночасно з технічним фіксуванням судового засідання за допомогою спеціальної програми звукового запису. Зміст протоколу судового засідання визначено у ст. 248 ЦПК України.

Згідно з вимогами статті 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Зміст журналу судового засідання від 13 лютого 2018 року відповідає зазначеним вимогам.

Оскільки згідно з Інструкцією протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання, немає необхідності детально відображати в ньому зміст пояснень учасників процесу. Про зміст конкретної процесуальної дії особа зможе дізнатися з технічного носія інформації, а у протоколі судового засідання достатньо зазначити тільки її порядковий номер, назву і час її вчинення.

Дослівний запис у протоколі судового засідання всіх пояснень учасників судового процесу, які надані під час судового розгляду, діючими нормами процесуального права не передбачений.

Статтею 249 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п'яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису.

У журналі судового засідання від 13 лютого 2018 року у даній справі правильно відображені усі записи, тому доводи позивача про неправильність безпідставні.

Згідно з приписами частини 2статті 249 ЦПК України головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Розгляд зауважень на протокол судового засідання відбувається поза судовим засіданням без виклику осіб, які беруть участь у справі.

Враховуючи вищевикладене, зауваження щодо неповноти журналу судового засідання від 13.02.2018 року не підлягають посвідченню, оскільки ст. 248 ЦПК України передбачено вичерпний перелік відомостей, які зазначаються в протоколі судового засідання, як обов'язкові і враховуючи те, що протокол судового засідання ведеться паралельно із здійсненням фіксування судового засідання технічними засобами, а тому немає необхідності детально відображати у ньому зміст процесуальних дій, що вчиняються судом та іншими учасниками цивільного процесу. Про зміст конкретної процесуальної дії заінтересована особа може дізнатися з технічного носія інформації, а у протоколі судового засідання достатньо зазначити тільки її порядковий номер, назву та час вчинення, а тому внесені секретарем судових засідань дані в журнал судового засідання від 13.02.2018 року є достатніми для належного розуміння дій вчинених судом.

Таким чином, розглянувши зауваження на журнал судового засідання приходжу до висновку про відмову у посвідченні правильності зауважень позивача ОСОБА_14 щодо неправильності записів в журналі судового засідання від 13.02.2018 року у даній справі.

Керуючись ст.ст. 214, 247, 248, 249 ЦПК України (в редакції від 15.12.2017 року), суд, -

у х в а л и в:

Відхилити заперечення позивача ОСОБА_1 на дії головуючого.

Відмовити в посвідченні правильності зауважень щодо неправильності та неповноти технічного запису судового засідання від 13.02.2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільно-процесуальним кодексом України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею .

Суддя Л.І. Кізюн