Справа № 495/1823/18
З а о ч н е р і ш е н н я
23 травня 2018 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд у складі:
головуючого одноособово судді Шевчук Ю.В.
за участю секретаря Савенко М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Білгород-Дністровському Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності та зняття з реєстраційного обліку, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності та зняття з реєстраційного обліку, просить суд усунути перешкоди у здійсненні права власності на будинок з боку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, шляхом визнання її особою, що втратила право користування житловим будинком № 86 по вул. Переможненської, с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області та зняти ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстраційного обліку за адресою : вул. Переможненської, 86, с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області.
Позивачка являється власником будинку № 86 по вул. Переможненська, с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області. Право власності зареєстровано в КП «Білгород- Дністровське БТІ» за реєстровим № 1515 від 09 квітня 1999 року на моє ім'я на підставі свідоцтва про право власності, яке видано на підставі рішення виконкому Випасненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 18 березня 1999 року № 13.
У її будинку зареєстрована донька ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.
У квітні 2015 року відповідачка ОСОБА_2 виїхала з будинку та не проживає з того часу у ньому, згідно акту від 26 лютого 2018 року про її не проживання. Ніяких її речей у будинку не залишилось. Вона постійно мешкає у іншому місці.
Оскільки її права порушуються відповідачем, вона і звернулась до суду з позовом за захистом своїх прав.
В судове засідання позивача не зявилась, але надала заяву про розгляд справи в її відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримав, просила задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
В судове засідання відповідачка не зявилась, була повідомлена належним чином судовими повістками, причини неявки суду не відомі.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок від 18.03.1999 року № 13, реєстраційний напис на правовстановлюючому документів за реєстровим № 1515 від 09.04.1999 року та у відповідності до технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду від 22.04.2015 року, ОСОБА_1 належить на праві приватної власності житловий будинок, розташований в с. Випасне, вул. Переможненська, 86, Білгород-Дністровського району Одеської області.
У відповідності до акту обстеження проживання в житловому будинку від 26.02.2018 року, складеного Головою Мологівської сільської ради ОСОБА_3 в присутності свідків сусідів: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1 прописана по вул. Переможненська, 86, в с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області, але за даною адресою не проживає на протязі трьох років.
Правовий режим який регулює ці правовідносини системно входить до Глави 2 ЖК України і регулює порядок визнання наймача, або членів його сімї такими, що втратили право на користування жилим приміщенням внаслідок їх відсутності понад встановлені строки.
За змістом ч. 1 ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців, якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.
Ст. 72 цього Кодексу передбачено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Вичерпного переліку таких поважних причин житлове законодавство не встановлює, в зв'язку з чим указане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи.
Початок перебігу строку відсутності визначається з дня не проживання особи в займаному приміщенні.
Виходячи з аналізу даної норми для визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщеннями необхідними є дві умови: не проживання особи в жилому приміщенні більше шести місяців та відсутність поважних причин.
Відсутність відповідача за місцем реєстрації достовірно підтверджено актом від 26.02.2018 року, складеного Головою Мологівської сільської ради ОСОБА_3 в присутності свідків сусідів: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1 прописана по вул. Переможненська, 86, в с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області, але за даною адресою не проживає на протязі трьох років, з яких можна встановити тривалість відсутності наймача за місцем реєстрації понад встановлені чинним законодавством строки.
Частиною першої статті 316 ЦК України встановлено, що право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України). При цьому згідно статті 346 ЦК України право власності припиняється, зокрема, в разі відчуження власником свого майна.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Таким чином, не зняття з реєстрації відповідача порушує право власності позивача.
Положеннями ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» закріплено, що судове рішення, що набрало законної сили, є самостійною підставою для зняття з реєстрації.
Враховуючи вищевикладене, а саме зареєстроване у встановленому порядку право власності позивача на житловий будинок №86, що знаходиться в с. Випасне по вул. Переможненська, ту обставину, що відповідачка не проживає в ній та не проживала з моменту реєстрації, що він особисто повідомив суду під час розгляду справи, а також ту обставину, що рішення суду є самостійною підставою для зняття з реєстрації, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
На підставі викладеного та керуючись ст. 150 ЖК України, ст. ст. 319, 383, 391, 405 ЦК України , ст.ст. 12, 13, 83, 258, 263, 264, 265, 268, 280-289ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності та зняття з реєстраційного обліку задовольнити.
Усунути перешкоди у здійсненні права власності на будинок з боку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, шляхом визнання її особою, що втратила право користування житловим будинком № 86 по вул. Переможненської, с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області.
Зняти ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстраційного обліку за адресою : вул. Переможненської, 86, с. Випасне, Білгород-Дністровського району Одеської області.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: