Справа № 214/1121/18
2/214/1474/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
20 червня 2018 рокуСаксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді Попова В.В.,
при секретарі Джемерчук О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Кривому Розі, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту народження дитини та визначення її прізвища, -
В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що 05 жовтня 2017 року рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було розірвано шлюб, укладений між нею та відповідачем. При укладенні шлюбу, позивач не змінювала своє прізвище. 22 листопада 2017 року у позивача народився син, якого вона назвала «Юрій». Даний факт підтверджується медичним свідоцтвом про народження №3239 від 23 листопада 2017 року, виданим Київським міським пологовим будинком №3, при цьому будь-які відомості про батька дитини у вказаному свідоцтві відсутні. Звернувшись до ОСОБА_3 районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві з приводу реєстрації свого новонародженого сина, позивач отримала відмову, в якій їй повідомили, що відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану, враховуючи, що дитина народилась до спливу 10 місяців від дня припинення шлюбу, то державна реєстрація народження дитини проводиться у тому ж порядку, як і державна реєстрація дитини, батьки якої перебувають у шлюбі. Крім того, у звязку із тим, що позивач та відповідач мають різні прізвища та дитина народилась до сплину 10 місяців від дня припинення шлюбу для реєстрації дитини необхідно погодити прізвище та лише потім звернутись до органів реєстрації. Проте позивач зазначає, що відповідач не є батьком дитини, а біологічний батько не виявив бажання подати заяву про реєстрацію свого батьківства. Разом з тим, позивач вже рік не спілкується з відповідачем, не підтримує із ним жодних звязків, не володіє інформацією про його місце проживання або перебування. Так, відсутність відповідача унеможливлює позивачеві вирішити дане питання у позасудовому порядку, у звязку з чим вона вимушена була звернутись до суду з даним позовом.
Представник позивача у судове засідання надала письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила розглянути справу за її відсутності та у відсутність позивача, а в разі неявки відповідача ухвалити рішення при заочному розгляді справи.
Відповідач, будучи повідомленим про час і місце розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, відзив на позов чи заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не надав.
На підставі наявних у справі доказів та зі згоди представника позивача суд уважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.
Так, 18 серпня 2016 року Тернівським районним у м. Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області було зареєстровано шлюб між позивачем та відповідачем у справі, про що зроблено запис №192 (а.с.8). Вказаний шлюб рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 жовтня 2017 року було розірвано (а.с.9).
Згідно медичного свідоцтва про народження №3239 від 23 листопада 2017 року, виданого Київським міським пологовим будинком №3, у ОСОБА_1 22 листопада 2017 року народилась дитина хлопчик, вагою 3720 (а.с.10).
ОСОБА_3 районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві за №287/16.10-54 від 24 січня 2018 року, позивачу відмовлено у реєстрації народження дитини на підставі медичної довідки №3239 від 23 листопада 2017 року з посиланням на те, що відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану, враховуючи, що дитина народилась до спливу 10 місяців від дня припинення шлюбу, то державна реєстрація народження дитини проводиться у тому ж порядку, як і державна реєстрація дитини, батьки якої перебувають у шлюбі, крім того, у звязку із тим, що позивач та відповідач мають різні прізвища та дитина народилась до сплину 10 місяців від дня припинення шлюбу для реєстрації дитини необхідно погодити прізвище та вдвох звернутись до органів реєстрації (а.с.11-12).
Відповідно до ч.ч. 1,3 ст. 144 СК України, батьки зобов'язані невідкладно, але не пізніше одного місяця від дня народження дитини, зареєструвати народження дитини в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Невиконання цього обов'язку є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Реєстрація народження дитини провадиться органом державної реєстрації актів цивільного стану з одночасним визначенням її походження та присвоєнням прізвища, імені та по батькові.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 СК України, дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.
Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 145 СК України, прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з'єднання їхніх прізвищ.
Так, судом установлено, що під час реєстрації шлюбу із відповідачем позивач не змінювала дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч. 3 ст. 145 СК України спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 144, 145 СК ЦК України, ст.ст. 12, 13, 19, 23, 77, 78, 141, 263-265, 268, 273, 280-284, 354-355 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, оформленою згідно вимог ст. 285 ЦПК України, та поданою протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.В. Попов.