справа №619/1215/18
провадження №2/619/791/18
25 червня 2018 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
справа №619/1215/18
Імя (найменування) сторін та інших учасників справи:
відповідач ОСОБА_4;
відповідач ОСОБА_5;
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження позов про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом.
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів.
03 квітня 2018 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, в якому на підставі ст.ст.386, 405 ЦК України просила визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: Харківська область Дергачівський район с. Черкаська Лозова вул. Чапаєва №33-А. В обґрунтування позову позивач зазначила, що вона, є власником 1/2 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А. Із нею в будинку прописані онука - ОСОБА_4 та її син ОСОБА_5 (занесений в по господарську книгу селищної ради, але не зареєстрований), проте вже тривалий час вони не проживають у даному будинку, не оплачують комунальні послуги та не беруть участі у його утриманні. Онука - ОСОБА_4 та її син ОСОБА_5 виїхали закордон три роки тому. З того часу від них надійшов один лист, в якому вони вказували, що в них все гаразд, знайшли непогану роботу. Після цього жодних відомостей про себе вони не повідомляли. Позивач є людиною похилого віку, тому досить важко підтримувати будинок у належному стані, поратися по господарству та потребує допомоги сторонніх осіб. Однак для вчинення певних правочинів щодо будинку для забезпечення власних потреб необхідна згода проживаючих в ньому осіб. ЇЇ онука та її син не проживають із нею та не допомагають вести господарство, а їх прописка в будинку не дозволяє розпоряджатись ним на власний розсуд та значно обмежує її законні права.
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.
16 травня 2018 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача було постановлено ухвалу про відкриття провадження та розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначено перше судове засідання на 09 год. 00 хв. 14 червня 2018 року. Також запропоновано відповідачеві подати до суду відзив на позов в строк до 01 червня 2018 року. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив у строк до 06 червня 2018 року. Запропоновано відповідачеві подати до суду в строк до 12 червня 2018 року заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.
У судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з'явилася, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином. На адресу останнього відомого зареєстрованого місця проживання відповідача судом було направлено судову повістку про виклик до суду та копії відповідних документів, яка УДППЗ «Укрпошта» була повернута до суду.
У судове засідання відповідач ОСОБА_5 не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. На адресу останнього відомого зареєстрованого місця проживання відповідача судом було направлено судову повістку про виклик до суду та копії відповідних документів, яка УДППЗ «Укрпошта» була повернута до суду.
Згідно п.99 «Правил надання послуг поштового зв'язку», затверджених Постановою КМ України від 5 березня 2009 р. №270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.
Пунктом 110 цих Правил передбачено, що у разі коли адресат не з'явився за одержанням реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу протягом трьох робочих днів після доставки першого повідомлення про надходження зазначеного поштового відправлення, поштового переказу, йому під розписку вручається повторне повідомлення (крім повторних повідомлень про надходження рекомендованих поштових відправлень). Повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів, адресованих до запитання та на абонементну скриньку, вкладаються відповідно до картотеки "До запитання" та до абонементної скриньки адресата.
Відповідно до п.117 зазначених Правил, поштові відправлення, поштові перекази повертаються об'єктом поштового зв'язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.
Згідно ч.1 ст.130 ЦПК України, відповідачі викликалися в суд через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Згідно інформації, опублікованої на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в розділі «Оголошення про виклик до суду», та продубльовано з можливістю швидкого знаходження в розділах сайту «Новини» та «Анонси», відповідачі були повідомлені про дату та час розгляду справи, але у судове засідання не зявилися.
З урахуванням викладеного, вважається, що судовий виклик відповідачам вручений належним чином.
У судове засідання позивач не зявилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у її відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не зявилися в судове засідання без поважних причин та не подали відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Згідно рішення Дергачівського районного суду від 02.11.1989 року №2-442/1989г., ОСОБА_3 є власником ? частини житлового будинку з надвірними будівлями, який розташовано за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А.
Згідно технічного паспорту КП «»ІНВЕНРОС від 10.04.2010 року, власниками житлового будинку, який розташований за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А, є ОСОБА_3 та ОСОБА_6, по ? частини кожному.
Відповідно до довідки №02-15/219 від 14.02.2018 року, виданої Малоданилівською селищною радою Дергачівського району Харківської області, в ? частині домоволодіння особовий рахунок №1189/01 за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А, зареєстрована ОСОБА_3, разом з нею зареєстровані та занесені в погосподарську книгу ОСОБА_4, ОСОБА_5.
Відповідно до акту депутата Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області від 14.02.2018 року, ОСОБА_4, ОСОБА_5, зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, але не проживають за даною адресою з січня 2013 року.
Мотиви суду.
Всебічно, повно, обєктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, зясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.
Відповідачами не доведено та не надано будь-яких належних та допустимих доказів того, що вони не проживають за місцем реєстрації з поважних причин.
За положеннями ч.1 ст.317 та ч.1 ст.319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном і він реалізовує їх на власний розсуд.
Згідно із ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст.321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Стаття 379 ЦК України вказує, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.
Глава 28 ЦК України визначає житло обєктом права приватної власності.
Згідно ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст.383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Згідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в Харківській області, ОСОБА_4 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в Харківській області, ОСОБА_5 зареєстрованим/знятим з реєстрації в Харкові та області не значиться.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК УРСР, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сімї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання в права власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Згідно ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.33 своєї Постанови №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року дав судам розяснення, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов'язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.
ОСОБА_3 є власником ? частини зазначеного житлового будинку, відповідачами не доведено та не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності реєстрації у житловому будинку, який належить позивачеві.
Судом встановлено, що відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5 фактично не проживають за місцем реєстрації, будь-яким чином вказаним житловим приміщенням не цікавляться, комунальні послуги не сплачують, кореспонденція на їх імя за даною адресою не надходить.
Таким чином, суд визнає ОСОБА_4, ОСОБА_5 такими, що втратили право користування житловим будинком, який розташований за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Згідно п.15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 206, 258, 259, 263-265, 273, 280-284, 288, 289, пунктами 8, 9, 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_3 задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_4 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, що яке розташовано за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А.
Визнати ОСОБА_5 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, яке розташовано за адресою: Харківська область Дергачівський район с.Черкаська Лозова вул.Чапаєва №33-А.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_3, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1.
Відповідач: ОСОБА_4, останнє відоме місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії ЕН829760.
Відповідач: ОСОБА_5, останнє відоме місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2.
Повне судове рішення складено 25 червня 2018 року.
Суддя Є. А. Болибок