ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/404/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"23" травня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: Колесника О.М.
за участю секретаря: Семенченко Я.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація про скасування запису про державну реєстрацію права власності, -
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_3, треті особи: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація про скасування запису про державну реєстрацію права власності.
Ухвалою суду від 03.01.2018 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.
15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.
Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Позивач та його представник у судове засідання не з'явились. Від адвоката ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідач у судове засідання не з'явився, на адресу суду надіслав заяву про визнання позовних вимог у повному обсязі та просив розглядати справу у його відсутність.
Третя особа Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві у судове засідання свого представника не направив, однак надіслали письмові пояснення стосовно позовних вимог та просили розглядати справу у відсутність їх представника.
Від представника третьої особи Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації надійшло клопотання про розгляд справи у їх відсутність, у якому також просили ухвалити рішення за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи за наявними у матеріалах справи доказами та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України оскільки представник позивача не заперечувала проти заочного порядку розгляду справи.
Відповідно до ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. А ч. 4 передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Судом встановлено, що визнання відповідачем позовних вимог не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.
Таким чином, визнання позовних вимог відповідачем прийнято судом.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, повно та всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, з урахуванням визнання відповідачем позовних вимог встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
За заявою ОСОБА_3 житлові умови якого поліпшились скасовано рішення про приватизацію квартири АДРЕСА_2 та анульовано свідоцтво про право власності.
У 10-денний термін після анулювання свідоцтва про право власності квартиру АДРЕСА_2 перераховано відповідні суми житлових чеків до установ Ощадбанку України для зарахування на депозитний рахунок ОСОБА_3 Про анулювання свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_2 письмово повідомити відділ обліку та розподілу житлової площі Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації та реєстраційну службу Головного управління юстиції у м. Києві.
ОСОБА_3 мав звернутись до реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві із заявою щодо скасування запису про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 та протягом 10 днів тримати про це довідку і надати її до відділу обліку та розподілу житлової площі Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації. Також начальнику відділу обліку та розподілу житлової площі Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації протягом двох днів з моменту скасування права власності на вказану квартиру видати ОСОБА_3 на родину із чотирьох осіб ордер серії «Б» на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 11).
Як вбачається з матеріалів справи позивачу ОСОБА_2 18.04.2013 був виданий ордер на житлове приміщення №014258 на право зайняття житлового приміщення, а саме квартири АДРЕСА_2.
Ордер виданий на підставі Розпорядження Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації від 04.04.2013 №196 (а.с.7). ТОВ Бюро технічної інвентаризації виготовлено технічний паспорт на вказану квартиру за замовленням ОСОБА_2 (а.с. 8-9).
За змістом ст. 16 Цивільного кодексу (далі-ЦК України) закріплено право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого, немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право.
Згідно частини 1 статті 12, частини 1 статті 13 цього Кодексу особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, але у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна (ст. 317 ЦК України).
Приписами ст. 319 ЦК України закріплено право власника володіти, користуватися, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Статтею 321 ЦК України закрівизначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації (ч. 1 ст. 182 ЦК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.
Так судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 втратив право власності на АДРЕСА_2 та станом на день розгляду справи обов'язку покладеного на нього розпорядженням голови Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації №260 від 29.05.2013 не виконав та не звернувся до реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві із заявою щодо скасування запису про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2, разом із тим, протягом 10 днів не тримав відповідну довідку яку мав надати до відділу обліку та розподілу житлової площі Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, а відтак такі дії відповідача порушують права позивача, як нового власника, на користування та розпорядження на вказаною квартирою.
Частиною другою ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень» передбачено, що у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої ст.37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 1 січня 2013 року, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується.
Згідно пункту 2.6 Порядку прийняття і розгляду заяв про внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та скасування записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 12.12.2011 року № 3502/5, для внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав, заявник подає, зокрема, рішення суду про скасування рішення державного реєстратора, що набрало законної сили,
Суд здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
Керуючить ст.ст. 4, 76-83, 89, 206, ч. 2 ст. 247, 258-259, 263-265, 268, 280, 352, 354 ЦПК України, на підставі ст.ст. 4, 5, 12, 13, 15, 16, 316, 319, 321, 331, 391 ЦК України, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень», суд, -
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня його проголошення, а учаснику справи, якому не було вручене повне заочне рішення в день його проголошення - протягом 20 днів з дня вручення його повного тексту заочного рішення.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
СУДДЯ: О.М. КОЛЕСНИК