Справа № 639/1949/18
Номер провадження 2/643/4329/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2018 Суддя Московського районного суду м. Харкова Букреєва І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до судді Київського районного суду м.Харкова Сенаторова Валерія Михайловича про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність та органів досудового розслідування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить : 1) визнати її потерпілою від перевищення повноважень відповідачем , 2 ) стягнути з відповідача моральну та матеріальну шкоду , заподіяну його незаконними рішеннями , 3 ) винести ухвалу ОСОБА_2 Правосуддя щодо судді.

Положеннями частин першої, другої, сьомої статті 1176 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» - право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: постановлення виправдувального вироку суду.

Згідно положень ст. 4 Закону відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону провадиться за рахунок коштів Державного бюджету. Розмір сум, які передбачені пунктом 1 статті 3 цього Закону і підлягають відшкодуванню, визначається з урахуванням заробітку, не одержаного громадянином за час відсторонення від роботи (посади). Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв'язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.

Тобто відповідно до положень Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування,прокуратури і суду», залежно від того, який орган проводив слідчі дії або суд, який виносив постанову (ухвалу), в місячний термін з дня звернення громадянина витребує всі необхідні документи, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди, і виносить відповідну постанову.

Як вбачається з матеріалів справи, цивільна справа , стороною у якої є позивачка ОСОБА_1 розглядається на даний час Київським районним судом м.Харкова суддєю ОСОБА_3, з процесуальними діями якого не погоджується позивач.

Отже, нормами Закону встановлено певний порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, який не включає в себе звернення громадянина, у даному випадку, з позовом безпосередньо до судді , по справі , яка ще не завершена розглядом.

Щодо вимог : « Визнати її потерпілою від перевищення повноважень відповідачем та винести ухвалу ОСОБА_2 Правосуддя щодо судді, такі способи захисту порушених прав зовсім не передбачені цивільним судочинством.

Таким чином, справа за позовом ОСОБА_4 до судді Київського районного суду м.Харкова Сенаторова Валерія Михайловича про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність та органів досудового розслідування не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у справі, оскільки заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 186, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до судді Київського районного суду м.Харкова Сенаторова Валерія Михайловича про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями суду.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя