Справа № 754/7555/18
У Х В А Л А

Іменем України

15 червня 2018 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Зотько Т.А., вивчаючи матеріали за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне територіальне управління юстиції у м.Києві, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3, 3-особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне територіальне управління юстиції у м.Києві про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.

Позивачі, одночасно з поданням позовної заяви, звернулись до суду з клопотанням про витребування доказів, а саме просять суд витребувати належним чином посвідчену копію спадкової справи, інформацію щодо майна ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1., та оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно ОСОБА_4, оскільки у позивачів виникли складнощі в отриманні вказаних доказів самостійно.

Згідно ст.84 ЦПК України,учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Оскільки позивачі навели підстави щодо складнощів отримання доказів, необхідності витребування вказаних доказів та неможливості їх одержати самостійно, вказавши на обставини, які можуть підтвердити ці докази, які мають суттєве значення у даній справі, суд вважає, що заява є частково обґрунтованою, та підлягає частковому задоволенню.

При цьому, суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивачів щодо витребування належним чином засвідченої копії спадкової справи ОСОБА_5, оскільки заява про витребування доказів не містить обґрунтування щодо необхідності витребування вказаного доказу, а позовних вимог, що майна вказаної померлої особи, позивачами не заявлено.

Враховуючи вище викладене та керуючись ст.ст. 83, 84, 197, 258, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 про витребування доказів - задовольнити частково.

Витребувати від Сьомої Київської державної нотаріальної контори (02068 м.Київ вул.А.Ахматової,7/15) належним чином завірену копію спадкової справи №288/2017, відкритої на майно ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1..

Витребувати від Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирської області (13500 Житомирська обл.., смт.Попільня, вул.Б.Хмельницького,27):

-Інформацію про ? частку земельної ділянки, кадастровий номер НОМЕР_1, що залишилась після померлої ОСОБА_4, із зазначенням відомостей про власника, підставу виникнення права власності, форми власності, часток із зазначенням назви правовстановлюючого документа, органу та дати видачі документа (згідно інформації ДРРП дана нотаріальна контора зазначена органом, що здійснив державну реєстрацію прав);

-Інформацію про земельну ділянку, площею3,8716 га, кадастровий номер ділянки НОМЕР_2, земельну ділянку площею 3,48 га, кадастровий номер ділянки НОМЕР_3, належні померлій ОСОБА_4 (згідно інформації ДЗК дана нотаріальна контора зазначена органом, що здійснив державну реєстрацію права (в державному реєстрі прав дата реєстрації 24.05.2013 р.) із зазначенням відомостей про власника(ів), підставу виникнення права власності, форми власності, часток із зазначенням назви правовстановлюючого документа, органу та дати видачі документа.

Витребувати з Відділу у Брусилівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (12601 Житомирська обл.., смт.Брусилів вул.Небесної сотні,2) інформацію про земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_1, що залишилась після померлої ОСОБА_4, із зазначенням відомостей про власника(ів), підставу виникнення права власності, форми власності, часток із зазначенням назви правовстановлюючого документа, органу та дати видачі документа (згідно інформації ДЗК орган, що здійснив державну реєстрацію земельної ділянки вказано відділ Держкомзем у Брусилівському районі Житомирській області).

Витребувати у Приватного нотаріуса Брусилівського районного нотаріального округу Бородавко Бориса Борисовича (12600 смт.Брусилів вул.1-го Травня,34) інформацію та належним чином засвідчену копію договору дарування, посвідченого 02.03.2007 р. приватним нотаріусом Брусилівського районного нотаріального округу Бородавко Б.Б., зареєстровано в реєстрі за №241, будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та який належить померлій ОСОБА_4.

Витребувати у Комунального підприємства «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської області (10014 м.Житомир вул.Велика Бердичівська,15/1) інформацію щодо житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, належного померлій ОСОБА_4 (із зазначенням відомостей про власника, підставу виникнення права власності, форми власності, часток із зазначенням назви правовстановлюючого документа, органу та дати видачі документа, загальної та житлової площі будинку).

Зобов'язати відповідача надати суду для огляду оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1..

Витребувані докази направити на адресу Деснянського районного суду міста Києва: м. Київ, пр. Маяковського, 5-В, протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ст. 382 КК України умисне невиконання службовою особою вироку, рішення, ухвали, постанови суду карається штрафом від п'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: