Провадження № 2/760/4167/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Гак Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, суд

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом і, з урахуванням позовної заяви в новій редакції, просив стягнути з відповідача 118 914, 50 гр. заподіяну матеріальну та моральну шкоду.

Заочним рішенням суду від 30 травня 2017 року позов був задоволений.

Стягнуто з відповідача на користь позивача 108 104, 09 гр. матеріальної шкоди та 1 000, 00 гр. моральної шкоди.

В січні 2018 року відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду.

Ухвалою суду від 26 лютого 2018 року заяву відповідача було задоволено, заочне рішення від 30 травня 2017 року скасовано і справа призначена до судового розгляду на 16 квітня 2018 року.

Згідно з матеріалами справи позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.

Адресою для листування зазначено: АДРЕСА_2, за яким знаходилося робоче місце представника позивача ОСОБА_3

Судова повістка, що була направлена позивачу за вказаною ним адресою для листування - АДРЕСА_3, повернулася до суду без вручення 11 квітня 2018 року.

У зв'язку з цим розгляд справи було відкладено на 18 травня 2018 року, про що також належним чином було повідомлено позивача та його представника.

Останні в судове засідання не з'явилися.

20 квітня 2018 року від представника позивача ОСОБА_3 на адресу суду надійшов лист, в якому вона повідомила, що на даний час у неї відсутні повноваження на представництво інтересів позивача в суді, в зв»язку з чим розгляд справи був відкладений на 04 червня 2018 року.

Відповідно до інформації,розміщеної на офіційному сайті УДППЗ «Укрпошта», у зв'язку із загостренням суспільно-політичної ситуації, починаючи з 27.03.2014 року поштові відправлення, які направлені УДППЗ «Укрпошта» з материкової частини України, не приймаються поштою АР Крим та м. Севастополя та повертаються у зворотному напрямку, у зв'язку з чим остання не має можливості пересилати поштові відправлення до півострова Крим. Враховуючи ситуацію, що склалася, Укрпоштою призупинено приймання поштових відправлень в напрямку півострова Крим.

Враховуючи вищевикладене, у зв'язку з неможливістю направлення поштової кореспонденції на адресу позивача, що зазначена у позовній заяві, а також з метою його належного повідомлення про дату, час та місце судового розгляду справи, Солом»янським районним судом м. Києва 18 травня 2018 року було опубліковано інформацію про час розгляду справи судом на офіційному сайті суду, тобто, у позивача була можливість дізнатися про дату, час та місце судового розгляду справи.

В судове засідання, призначене на 04 червня 2018 року, позивач також не з'явився. Судова повістка, що направлена за вказаною ним адресою для листування, повернута до суду без вручення з відміткою поштового відділення про повернення в зв»язку з закінченням терміну зберігання.

Окрім направлення судової повістки, позивач був повідомлений про час розгляду справи шляхом розміщення повідомлення про це на офіційному сайті суду.

Вирішуючи питання щодо повторної неявки позивача у судове засідання, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Виходячи із змісту, суті та призначення цієї норми, у протилежному разі вважається, що зазначені особи не з'явилися до суду без поважних причин. Завчасне повідомлення про неможливість з'явитися до суду дозволяє суду спланувати час, попередити негативні наслідки для інших учасників процесу, визначити інший день засідання з урахуванням інтересів і можливостей учасників процесу.

Враховуючи викладене вище, вжиті судом заходи для повідомлення позивача про час розгляду справи, неповідомлення ним про причини неявки в судове засідання, суд вважає, що позивач неодноразово не з»явився до суду та не забезпечив представництво своїх інтересів у суді з неповажних причин.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

В свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки позивача в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В свою чергу ст. 17 Закону України « Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За змістом ч.5 ст.223 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається судом без розгляду за таких умов у сукупності: а/ належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; б/ позивач повторно не з?явився всудове засідання; в/від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Тобто, з точки зору закону умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання є ряд чинників, а саме:

-повторна неявка позивача поспіль у судове засідання;

-належне повідомлення позивача про час розгляду справи;

-відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду;

-неявка позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті;

-відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності.

З матеріалів справи вбачається, що справа була розглянута судом у відсутності сторін і 30 травня 2017 року в справі було ухвалено заочне рішення.

Позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.

Адресою для листування зазначено: АДРЕСА_2, за яким знаходилося робоче місце представника позивача ОСОБА_3

Відповідно до інформації,розміщеної на офіційному сайті УДППЗ «Укрпошта» у зв'язку із загостренням суспільно-політичної ситуації, починаючи з 27.03.2014 року поштові відправлення, які направлені УДППЗ «Укрпошта» з материкової частини України, не приймаються поштою АР Крим та м. Севастополя та повертаються у зворотному напрямку, у зв'язку з чим остання не має можливості пересилати поштові відправлення до півострова Крим. Враховуючи ситуацію, що склалася, Укрпоштою призупинено приймання поштових відправлень в напрямку півострова Крим.

Враховуючи вищевикладене, у зв'язку з неможливістю направлення поштової кореспонденції на адресу позивача, що зазначена у позовній заяві, а також з метою його належного повідомлення про дату, час та місце судового розгляду справи, Солом»янським районним судом м. Києва 18 травня 2018 року було опубліковано інформацію про час розгляду справи судом ухвалу на офіційному сайті суду, тобто, у позивача була можливість дізнатися про дату, час та місце судового розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ухвали суду від 26 лютого 2018 року заочне рішення в справі було скасовано з тих підстав, що у визначеному законом порядку розмір збитків, завданих позивачу, доведений не був, оскільки за твердженням відповідача попередньо сума збитків оцінювачем у його з позивачем присутності був визначена в межах 30 000, 00гр.

Тобто, розмір збитків, завданих позивачу, є спірним, і підлягає доказуванню в порядку, визначеному законом, тобто позивачем з урахуванням принципу змагальності.

Неявка позивача в судове засідання та його представника є перешкодою для дотримання даних принципів, оскільки суд позбавлений права приймати участь у збиранні доказів у справі.

Крім того, відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності є перешкодою для цього.

29 травня 2018 року від представника відповідача надійшло клопотання, яким остання просить залишити позов без розгляду у зв'язку з неодноразовою неявкою позивача в судові засідання.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд приходить до висновку про задоволення заяви та залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст.223, 257 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної дорожньо - транспортною пригодою залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.А.Шереметьєва