Номер провадження 2/754/3829/18
Справа №754/2636/18
РІШЕННЯ

Іменем України

05 червня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання - Малинки А.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 28.02.2018 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 21.04.2012, мають спільних дітей - доньок ОСОБА_4 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Однак, спільне життя між ними не склалося, вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю, припинили підтримувати подружні відносини та з липня 2017 року проживають окремо й не ведуть спільного господарства, а тому позивач дійшла висновку, що шлюб носить лише формальний характер, у зв'язку із чим змушена звертатись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 23.03.2018 було відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовче засідання.

Ухвалою суду від 17.05.2018 було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.

У судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві. Разом з тим, позивачем через канцелярію суду особисто було подано заяву, згідно якої остання підтримала заявлені нею позовні вимоги та просила суд проводити даний розгляд справи за її відсутності, оскільки вона не може з'явитися до суду у призначений час та день проведення судового засідання.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи. Крім того, відповідачем через канцелярії суду було особисто подано заяву, відповідно до якої останній визнав пред'явлені ОСОБА_2 позовні вимоги, просив шлюб між ними розірвати, зазначивши про те, що вони з позивачем дійсно з липня 2017 року проживають окремо та не ведуть спільного господарства, зберегти шлюб наміру він немає. При цьому відповідач просив проводити розгляд справи у його відсутність, у зв'язку із неможливістю прибути у судове засідання.

Враховуючи положення ч.1 ст.223 ЦПК України суд вважав за можливе проводити розгляд справи за відсутності нез'явившогося відповідача, який був належним чином повідомлений про розгляд справи, та від якого на адресу суду надійшла заява, згідно якої останній просив проводити судовий розгляд без його участі.

Заслухавши вступне слово представника позивача - ОСОБА_1, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.

Судом встановлено, що між сторонами 21.04.2012 було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис №315, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с.4).

Сторони по справі мають спільних неповнолітніх дітей - доньок ОСОБА_5 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5,6).

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Як свідчать пояснення представника позивача, та подані безпосередньо позивачем та відповідача заяви, сторони проживають окремо один від одного та не ведуть спільного господарства з липня 2017 року, намірів зберігати шлюб вони не мають.

Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 223, 258-259, 263, 265, 273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 21.04.2012 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 315) між ОСОБА_3 та ОСОБА_2- розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення складено 12.06.2018.

Суддя: