У Х В А Л А

13 червня 2018 року

м. Київ

справа № 753/5123/15-ц

провадження № 61-35313ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 16 травня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

25 квітня 2018 року Публічне акціонерне товариство «Родовід Банк» (далі - ПАТ «Родовід Банк») подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 16 травня 2017 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до підпункту 14 пункту 1 розділу ХIII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», судові рішення, ухвалені судами апеляційної інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в касаційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 325 ЦПК України (у редакції, чинній на момент ухвалення судом апеляційної інстанції судового рішення) касаційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили рішенням (ухвалою) апеляційного суду.

Апеляційним судом міста Києва постановлено ухвалу 16 травня 2017 року, тому останній день строку на касаційне оскарження судового рішення припадав на 05 червня 2017 року, а касаційну скаргу подано 24 квітня 2018 року. Крім того, справу розглянуто у відкритому судовому засіданні за участю представника ПАТ «Родовід Банк».

Відповідно до частини другої статті 222 ЦПК України (у редакції, чинній на момент ухвалення судом апеляційної інстанції судового рішення) копії повного рішення суду видаються особам, які брали участь у справі, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення вступної та резолютивної частин судового рішення, особам, які брали участь у справі, і були присутні у судовому засідання, негайно після його проголошення видаються копії судового рішення із викладом вступної та резолютивної частин.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У касаційній скарзі заявник просить поновити пропущений строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваних судових рішень ПАТ «Родовід Банк» отримало в суді першої інстанції 05 квітня 2018 року.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження рішення (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

ПАТ «Родовід Банк» не зазначило обставини, які перешкоджали його представнику отримати повний текст судового рішення у день проголошення, не надало жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог частини другої статті 222 ЦПК України та не зазначило обставини, за яких банк протягом року не вживав заходів, щоб дізнатись про результати розгляду справи апеляційним судом.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, ПАТ «Родовід Банк» необхідно зазначити обставини, які перешкоджали йому протягом року дізнатись про результати розгляду справи апеляційним судом та надати належні допустимі докази щодо не дотримання Апеляційним судом міста Києва вимог частини третьої статті 222 ЦПК України, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, а отже, питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішене, оскільки у порушення пункту 3 статті 392 ЦПК України заявником не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Заявник просить відстрочити сплату судового збору за подання та розгляд касаційної скарги, посилаючись на неплатоспроможність банку, відсутність прибутків та важкий майновий стан, що є загальновідомою інформацією.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Враховуючи те, що заявник не надав жодних доказів, які б свідчили про його майновий стан та не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов'язує відстрочення сплати судових витрат, клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Водночас звільнення, відстрочення та розстрочення банку сплати судового збору може розцінюватися, як надання йому певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - фізичними особами, які зобов'язані сплачувати такий збір.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено що з 1 січня 2015 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1218,00 грн.

Позивач звернувся з позовом про стягнення 2 193 357,30 грн заборгованості за кредитним договором, 1 відсоток від ціни позову складає 21 933,57 грн, що є більшим ніж 3 розміри мінімальної заробітної плати. Отже, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги складає 7 308,00 грн. (1218,00 ? 3) ? 200%.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО: 820019, рахунок отримувача: 0007, ККДБ: 22030102.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 13 липня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник