Справа №295/2425/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2018 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складi:

головуючого суддi ОСОБА_1,

при секретарi ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданнi Богунського районного суду м. Житомира заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Гаражного кооперативу «Світанок про визнання неправомірним рішення від 02 грудня 2016 р.,

В С Т А Н О В И В:

28 лютого 2018 р. ОСОБА_3 звернувся до Богунського районного суду м. Житомира з заявою про забезпечення позову, в якій просить заборонити будівництво багатоквартирних житлових будинків на відстані 6 (шість) метрів від стін гаражів кооперативу міської громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок» на земельній ділянці площею 1,2646 га. кадастровий номер :029:0021 до розгляду справи по суті.

Частино 1 ст. 153 ЦПК України встановлено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно частини 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Частиною 2 цієї статті передбачено, що забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частина 1 ст. 150 ЦПК передбачає такі види забезпечення позову: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обовязку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобовязання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Згідно ч. ч. 5, 6 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Частино 2 ст. 149 ЦПК України визначено, що забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як роз'яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, звертаючись із заявою про забезпечення позову, позивач просить вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони будівництво багатоквартирних житлових будинків, в той же час, спірні правовідносини у сторін виникли з приводу визнання неправомірним рішення Міської громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок» від 02 грудня 2016 р., тобто спір виник з приводу неправомірності рішення відповідача, у той час, як позивачем не надано доказів того, що відповідач має відношення до будівництва багатоквартирного будинку.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Разом з тим, звертаючись з клопотанням про забезпечення позову, позивачем не наведено ґрунтовних підстав для застосування заходів забезпечення позову, заходи до забезпечення позову не співмірні із заявленими позивачем вимогами, в той же час відсутність відомостей та обґрунтованих пояснень позивача щодо підстав для вжиття заходів забезпечення позову на даній стадії судового розгляду справи, позбавляє суд дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Крім того, звертаючись із заявою про забезпечення позову, позивачем були вказані які дії необхідно вчинити, однак відносно кого необхідно застосувати заходи забезпечення позову не вказані, тобто не вказано особу, якій просить позивач заборонити будівництво будинку.

Оцінивши наведені обставини для вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_3 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Гаражного кооперативу «Світанок про визнання неправомірним рішення від 02 грудня 2016 р. не підлягає задоволенню.

Диспозиція ч. 1 ст. 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 29.01.2018 р. звертався до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просив заборонити будівництво багатоквартирних житлових будинків на відстані 6 (шість) метрів від стін гаражів кооперативу міської громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок» на земельній ділянці площею 1,2646 га. кадастровий номер :029:0021 до розгляду справи по суті та ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 31.01.2018 р. у задоволенні заяви було відмовлено.

28.02.2018 р. ОСОБА_3 знов звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просив заборонити будівництво багатоквартирних житлових будинків на відстані 6 (шість) метрів від стін гаражів кооперативу міської громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок» на земельній ділянці площею 1,2646 га. кадастровий номер :029:0021 до розгляду справи по суті та ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 01.03.2018 р. заяву було повернуто заявнику у звязку з чим скаржник звернувся до Апеляційного суду Житомирської області (12.03.2018 р.) з проханням скасувати ухвалу суду від 01.03.2018 р.

Зі змісту постанови Апеляційного суду Житомирської області від 19.04.2018 р. свідчить, що «…Суд першої інстанції дійшов передчасно висновку про повернення згаданої заяви, оскільки мав можливість розглянути її по суті, задовольнивши або відмовивши у її задоволені…»

Суд вважає, що звертаючись з клопотанням про забезпечення позову, позивачем не наведено ґрунтовних підстав для застосування заходів забезпечення позову, заходи до забезпечення позову не співмірні із заявленими позивачем вимогами, в той же час відсутність відомостей та обґрунтованих пояснень позивача щодо підстав для вжиття заходів забезпечення позову на даній стадії судового розгляду справи, позбавляє суд дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

У звязку з вищевикладеним, суд звертає увагу на недопущення зловживання процесуальними правами. Суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ст. ст. 143-148 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про забезпечення позову ОСОБА_3 до Гаражного кооперативу «Світанок про визнання неправомірним рішення від 02 грудня 2016 р. відмовити.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручене у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п. п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Богунський районний суд м. Житомира.

Суддя Богунського районного

суду м. Житомира ОСОБА_1