Справа № 766/2966/18
14 травня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого-судді Прохоренко В.В.,
секретар Красновський В.І.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням (будинком) шляхом зняття з реєстрації та виселення,
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14 березня 2018 року провадження у справі відрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило.
За таких обставин суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до договору дарування від 07.09.2004 року житловий будинок № 94 по вул. Левицького у м. Херсоні належить на праві власності ОСОБА_1 (а.с.8).
Право власності зареєстровано в ХДБТІ 28 вересня 2004 року за реєстровим № 2312 в книзі № 130.
31.10.2014 року рішенням Суворовського районного суду м. Херсона шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2
Згідно домової книги на житловий будинок № 94 по вул. Левицького у м. Херсоні за вказаною адресою перебувають на реєстраційному обліку ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 264449 вбачається, що ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 183-2 КУпАП за вчинення психологічного насилля в сімї.
Відповідно до ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
У разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про виселення.
При цьому, вирішення питання про наявність правових підстав для виселення особи із житлового будинку залежить, зокрема, від вирішення питання про правомірність набуття права користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства, від ставлення до своїх обов'язків по утриманню житла, а також відношення до прав та свобод інших співмешканців.
Виселення є категорією житлового законодавства, тому при розгляді цивільних справ за позовом про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення предметом доказування є втрата права на житло, або взагалі його відсутність, або інші передбачені ЖК УРСР підстави для позбавлення права на житло.
Відповідно до ч. 4 ст. 9 ЖК ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Як встановлено з матеріалів справи ОСОБА_2 проживає в спірному житлі без відповідних правових підстав, створив нестерпні умови для проживання, вчиняє сварки, веде аморальний спосіб життя, не сплачують комунальні платежі.
Відповідно до ст. 157 ЖК члена сім'ї власника може бути виселено у випадках, передбачених ч. 1 ст. 116 ЖК. Таке виселення згідно із ч. 1 ст. 116 ЖК може мати місце, якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.
Оскільки з досліджених матеріалів справи встановлено, що відповідач систематичним порушенням правил співжиття зробив неможливим проживання з ним в одному будинку, руйнує та псує житлове приміщення, позов в частині виселення відповідача без надання іншого житлового приміщення підлягає задоволенню.
Разом з тим, суд приходить до висновку, що позов в частині зняття з реєстрації ОСОБА_2 не підлягає задоволенню, оскільки ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється зокрема на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про виселення. Тобто, само по собі рішення суду про виселення є підставою для зняття з реєстрації.
На підставі викладеного, ст. ст.16, 316, 317, 319, 321, 386, 391ЦК України, ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 р., ст. ст. 9, 116, 156, 157 ЖК України, керуючись ст. ст. 6-13, 81, 258, 259, 263- 265, 279, 280-282 ЦПК України, суд,
Позов задовольнити частково.
Виселити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, з житлового будинку № 94 по вул. Левицького в м. Херсоні без надання іншого житлового приміщення .
В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Апеляційного суду Херсонської області протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.
Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: В.В. Прохоренко