Справа № 369/2963/17
Провадження № 2/369/1152/18
РІШЕННЯ

Іменем України

23.05.2018 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.

при секретарі Водала А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа: ОСОБА_3, про визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в :

У березні 2017 року позивачка звернулася до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що після смерті її матері ОСОБА_4 відкрилась спадщина на нерухоме майно: житловий будинок. Стверджувала, що прийняла спадщину, вчасно звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва на 1/2 частину усього спадкового майна нотаріус їй відмовив у зв'язку з відсутністю правоустановчого документу на спадкове майно. Оскільки спадкодавець набув право власності на спадкове майно у встановленому законом порядку, вона спадщину прийняла, оригіналу свідоцтва не має, тому не може отримати свідоцтво про право на спадщину. Вважає своє право порушеним.

Просила суд визнати за нею право власності на 1/2 частину житлового будинку в АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року, ОСОБА_4.

У судове засідання позивач та його представник не з'явилась. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримали. Просили суд задоволити позов.

У судове засідання ОСОБА_2 та її представник не з'явились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. З 22 березня 2017 року будь-яких заперечень, відзивів, клопотань про витребування, надання доказів до суду ні від відповідача, ні від її представника не надходило. Також не повідомлено суд причини неможливості подання доказів.

У судове засідання представник Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської не з'явився. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

У судове засідання третя особа ОСОБА_3 не з'явивсь. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Зважаючи, що як відповідачу ОСОБА_2, так і третій особі ОСОБА_3 відомо про наявність судової справи, тому мають своїм обов'язком цікавитись розглядом справи, отримувати судову кореспонденцію, подавати суду докази у разі заперечень проти позову.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При розгляді справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 25 січня 2016 року Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київській області, актовий запис № 47.

Позивачка ОСОБА_1 є дочкою померлої ОСОБА_4, що стверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2, виданого Фастівським міським бюро РАЦСу Київської області

Ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом отримують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу.

У відповідності до ст. 1222 цього Кодексу спадкоємцями за заповітом і законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

ОСОБА_3 09 липня 2016 року засвідчив у приватного нотаріуса Кам'янець-Подільського нотаріального округу заяву ОСОБА_6, заяву, якою відмовився від спадщини після смерті матері на користь онуки померлої - ОСОБА_2.

З матеріалів спадкової справи до майна померлої ОСОБА_4, заведеною приватним нотаріусом Києво-Святошинським районним нотаріальним округом Нікітенко В.В., вбачається, що 23 липня 2016 року до нотаріуса звернулась ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини після смерті її бабусі ОСОБА_4; 11 лютого 2017 року звернулась до нотаріуса ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини.

Крім того, рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 жовтня 2016 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 про встановлення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини (справа 369/7312/16-ц). При розгляді даної справи судом було встановлено, що заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини було перенаправлено до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Нікітенко В.В., що підтверджено листом Києво-Святошинської державної нотаріальної контори Київської області №1497/01-16 від 17 серпня 2016 року. При цьому вказано, що на час надходження даної заяви спадкова справа вже була заведена у приватного нотаріуса. Також судом встановлено, що ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини не пропустила, оскільки 22 липня 2016 року направила заяву про прийняття спадщини, що підтверджено належними та допустимими доказами, та не спростовано відповідачем при розгляді справи.

Дане рішення набрало законної сили.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що спадкоємцями до майна померлої ОСОБА_4, є ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

За правилами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

30 грудня 1988 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 укладено договір дарування житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Право власності ОСОБА_4 на будинок було зареєстровано, що підтверджено листом КП БТІ Києво-Святошинського району Київської області №1060 від 12 серпня 2016 року.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності та інші речові права на нерухоме майно, набуті згідно з діючими нормативно-правовими актами до набрання чинності цим Законом, визнаються державою.

Оскільки право власності на житловий будинок виникло у померлої ОСОБА_4 відповідно до вимог діючого на час укладення договору законодавства, тому він входить до спадкової маси.

11 лютого 2017 року ОСОБА_1 подала заяву приватному нотаріусу Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Нікітенко В.В. про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом на відповідну частину спадкового житлового будинку, але їй відмовлено у видачі свідоцтва на ? частину спадкового майна через ненадання оригіналу правовстановлюючого документу.

Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що при підготовці до засвідчення вірності копій документів і виписок з них нотаріус зобов`язаний особисто звірити з оригіналом документа копію чи виписку з документа, вірність яких він засвідчує (п.2 глава 7 Розділ І). Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна (п.4.15 глава 10 Розділ ІІ).

Згідно п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 р., у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Оригінали правовстановлюючих документів ОСОБА_1 нотаріусу не надала через їх відсутність. Дана обставина підтверджена матеріалами спадкової справи, матеріалами даної цивільної справи. При вирішенні спору суд враховує також, що між спадкоємцями ОСОБА_4 виникли неприязні стосунки щодо оформлення та прийняття спадщини, що підтверджено наявністю між ними численних судових спорів, в тому числі відповідачка заперечувала прийняття спадщини ОСОБА_1 При розгляді даної цивільної справи відповідачка ОСОБА_2 жодних заперечень суду не надала, пояснення щодо наявності оригіналу правовстановлюючого документа не надала ні суду для огляду, у разі наявності його саме в неї, ні нотаріусу для видачі свідоцтва про право на спадщину, а лише вчиняла дії, направлені на затягування розгляду даної цивільної справи, подаючи апеляційні скарги, не виконуючи ухвал апеляційної інстанції, подаючи клопотання про зупинення провадження по справі, не з'являючись до суду. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивачка ОСОБА_1 спадщину прийняла, частки спадкоємців є рівними, створення іншим спадкоємцем штучних перешкод в отриманні свідоцтва про право власності в нотаріальній конторі, тому її право порушеним та підлягає захисту в судовому порядку.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 1223, 1269, 1270, 1223, 1261-1265 ЦК України та ст.ст. ст. 4, 77, 78, 79, 80, 81, 158, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, п. 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа: ОСОБА_3, про визнання права власності на спадкове майно, - задоволити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1, право власності на ? частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (03.10.2017) до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення виготовлений 04 червня 2018 року.

Суддя Н.С. Пінкевич