Постанова

Іменем України

25 квітня 2018 року

м. Київ

справа № 234/13974/15-ц

провадження № 61?1444св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Стрільчука В. А.,

суддів: Карпенко С. О., Кузнєцова В. О., Олійник А. С. (суддя-доповідач), УсикаГ. І.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго»,

відповідач - ОСОБА_2,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 11 грудня 2015 року у складі судді Фоміної Ю.В. та ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 02 березня 2016 року у складі колегії суддів: Дундар І.О., Космачевської Т.В., Корчистої О.І.

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2015 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію.

Позов мотивовано тим, що 02 листопада 2014 року представниками позивача на виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон) за місцем проживання відповідача було проведено перевірку і виявлено порушення споживачем вимог статей 26, 27 Закону та пунктів 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), а саме: виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі іншого споживача (власника мережі) з порушенням схеми обліку про що складено акт. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика) та на підставі вказаного акта відповідачу було визначено обсяг та вартість, спожитої не врахованої електричної енергії на суму 15 053, 09 грн.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 11 грудня 2015 року в позові ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач не надав докази на обґрунтування здійснення саме відповідачем підключення та розкрадання електроенергії, а тому відсутні підстави притягнення її до цивільно-правової відповідальності.

Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 02 березня 2016 року відхилено апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», а рішення суду Краматорського міського суду Донецької області від 11 грудня 2015 року залишено без змін.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що електролічильник встановлений поза квартирою відповідача, а тому відповідно до пункту 11 Правил відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок, а не споживач, який відповідає лише за збереження приладів обліку встановлених у квартирі та пломб на них.

Крім того, суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, що позивач не надав докази самовільного підключення електроустаткування, струмоприймачів відповідача до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схем обліку.

У березні 2016 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду з касаційною скаргою на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 11 грудня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 02 березня 2016 року, у якій просило скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, а справу направити на новий розгляд.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 06 червня 2016 року відкрито касаційне провадження у справі за вказаною касаційною скаргою.

04 квітня 2018 року ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вказану справу призначено до судового розгляду.

12 січня 2018 року вказану справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що суд першої інстанції безпідставно послався у рішенні на пункт 2.1 Методики, який не застосується до споживачів електричної енергії - фізичних осіб, оскільки позивач надав суду розрахунок суми недооблікованої енергії згідно з актом про порушення Правил, який складено відповідно до розділу №3 Методики та був досліджений судом.

Є передчасним і таким, що суперечить матеріалам справи висновок суду апеляційної інстанції про застосування до спірних правовідносин пункту 11 Правил.

В акті відсутні зауваження ОСОБА_2 стосовно виявленого порушення та можливості виявити його працівниками енергопостачальника при контрольному огляді.

24 лютого 2014 року було проведено засідання комісії з розгляду акта про порушення Правил за участю ОСОБА_2 На цьому засіданні комісія дійшла висновку про протиправність дій відповідача, якими завдано шкоду позивачу у розмірі 15 053,09 грн, яка підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Тому суди дійшли необгрунтованого висновку, що відповідач не була належним чином про дату та час засідання комісії з розгляду акта № 194282.

Між сторонами виникли договірні відносини, а не деліктні.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку про задоволення касаційної скарги частково з огляду на таке.

Судом установлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, постачання якої до її квартири здійснює ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24 - 27 Закону в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правилами та Методикою.

Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

Підключення електричної енергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку необхідно вважати фактичним укладанням договору на умовах, передбачених Законом та Правилами.

11 червня 1991 року відповідно до особового рахунку НОМЕР_1 на ім'я споживача ОСОБА_2 установлений прилад обліку електричної енергії. Після чого представником позивача здійснювався контрольний огляд приладу обліку електричної енергії (а. с. 15, 51-54).

19 листопада 2013 року між ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та ОСОБА_2 укладено договір про користування електричною енергією №433, за умовами якого споживач електричної енергії зобов'язувався забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів. Для квартир багатоповерхових будинків межа розподілу встановлюється на відхідних клемах розрахункових засобів обліку електрощитів (а. с.38 - 39).

Таким чином, судом установлено, що між сторонами виникли договірні правовідносини.

Виходячи з положень статей 6, 626 ? 631, 526 ЦК України, укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов.

Згідно зі статтею 611 ЦК України в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до вимог статті 26 Закону споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Положенням частини другої статті 27 Закону та пунктів 48, 53 Правил (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадення електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку.

У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Судами встановлено, що 02 лютого 2014 року комісією Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у складі трьох представників енергопостачальника за місцем проживання ОСОБА_2 та з її участю було здійснено перевірку дотримання останньою вимог Закону. Під час перевірки встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, а саме: встановлена шунтуюча перемичка між дротами струмового ланцюга, яка на момент перевірки була під'єднана до електролічильника. Запобіжник на електролічильнику вимкнено, диск електролічильника не обертається, всі струмоприймачі працюють. Ізоляція дротів порушена. Електрична енергія використовується, але електролічильником не враховується, Про що складено акт про порушення (ПКЕЕН) № 194282 від 02 лютого 2014 року(далі - Акт).

В Акті зазначено, що виявити наведене порушення представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості, тому використовували спеціальні технічні засоби (а. с. 7-8).

Акт підписаний трьома представниками енергопостачальника та ОСОБА_2, яка зауважень до нього не вносила.

За змістом положень частини третьої статті 26 Закону та пункту 42 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Відмовляючи у задоволені позову, суд першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що відповідно до пункту 11 Правил споживач несе відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі. Проте прилад обліку електроенергії встановлений у під'їзді, а тому відсутні беззаперечні докази того, що самовільне підключення та розкрадання електричної енергії здійснювала саме відповідач як споживач.

Проте з такими висновками судів не можна погодитися, оскільки вони не ґрунтуються на вимогах матеріального права та встановлених судами обставинах справи.

У позовній заяві позивач посилався на порушення споживачем вимог статей 26, 27 Закону та пунктів 42, 48 Правил, а не пункту 11 Правил.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач як доказ надав Акт, який складений за результатами перевірки працівниками енергопостачальника дотримання споживачем ОСОБА_2 Правил.

Згідно з Актом встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявити яке представникам енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Крім того, встановлено шунтуючу перемичку між дротами струмового ланцюга, яка на момент перевірки була під'єднана до електричного лічильника. Запобіжник на електролічильнику вимкнено, диск електролічильника не обертається, всі струмоприймачі працюють. Ізоляція дротів порушена. Електрична енергія споживається, але не обліковується електролічильником.

Як зазначено у Акті, з метою виявлення порушення комісія використовувала спеціальні технічні засоби.

Вирішуючи спір, суди виходили з того, що позивач не заперечував, що електролічильник встановлено поза квартирою відповідача. Проте суди не взяли до уваги, що Актом встановлено, що внаслідок самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, електрична енергія, яка споживається відповідачем не обліковується електролічильником.

Пунктом 48 Правил визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж.

Згідно з пунктом 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів:

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Відповідно до протоколу засідання комісії Краматорської РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 1245 від 24 лютого 2014 року прийнято рішення про застосування пункту 3.5. Методики внаслідок порушення побутовим споживачем Правил, згідно з яким визначено збитки, завдані неправомірними діями відповідача у розмірі 15053,09 грн. за період з 04 лютого 2011 року по 02 лютого 2014 року (а.с.9).

Висновки суду апеляційної інстанції про те, що підставою відповідальності у конкретній справі є склад правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою, вина особи, є необґрунтованими, оскільки між сторонами виникли договірні відносини, а не деліктні.

Не можна погодитися з висновками суду про те, що ОСОБА_2 не була повідомлена про час та місце розгляду комісією Акта.

Згідно з Актом ОСОБА_2 повідомлена, що Комісією постачальника електроенергії питання про порушення буде розглядатися на засіданні 02 березня 2014 року (а. с.7 зворот).

03 лютого 2014 року ОСОБА_2 звернулася до заступника начальника Краматорської РЕС ТОП ОСОБА_4 зі заявою про розгляд акта про порушення Правил 03 лютого 2014 року ( а.с. 10).

03 лютого 2014 року комісія, з метою ретельного розгляду Акта та отримання додаткових пояснень працівників, які виявили порушення Правил споживачем, комісія вирішила перенести розгляд Акта на 07 лютого 2014 року.

24 лютого 2014 року відбулося засідання комісії з розгляду Акта, яка на підставі Методики визначила заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію у сумі 15 053,09 грн. ОСОБА_2 відмовилася від підпису (а.с. 9).

Судами не встановлено, що ОСОБА_2 на спростування розрахунку позивача та викладених у Акті обставин надала належні та допустимі докази.

Частиною першої статті 412 ЦПК України встановлено, що підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, а частиною третьої цієї статті передбачено, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

З урахуванням наведеного, суд касаційної інстанції дійшов висновку про неправильне застосування судами норм матеріального права, а тому судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій підлягають скасуванню і ухвалення нового рішення про задоволення позову.

Згідно із частиною 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до підпунктів «б», «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України у постанові суду касаційної інстанції має бути зазначено про розподіл судових витрат, понесених у зв'язку із розглядом справи у суді першої інстанції та апеляційної інстанції, у разі скасування рішення та ухвалення нового рішення або зміни рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв'язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Враховуючи викладене, з ОСОБА_2 підлягають стягненню понесені ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» судові витрати - сплата судового збору за подання позову до суду першої інстанції у розмір 243,60 грн та подання апеляційної скарги у розмірі 267,96 грн, а також касаційної скарги - 292, 32 грн, а всього 803,88 грн.

Керуючись статтями 400, 409, 412, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» задовольнити частково.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 11 грудня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 02 березня 2016 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за безобліково спожиту електричну енергію у розмірі 15 053 (п'ятнадцять тисяч п'ятдесят три) гривень 09 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»судові витрати в розмірі 803 (вісімсот три) гривень 88 копійок.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. А. Стрільчук

Судді: С. О. Карпенко

В.О. Кузнєцов

А.С. Олійник

Г.І. Усик