УХВАЛА

11 червня 2018 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючої судді Мороз В.О.,

за участю секретаря Козельської Г.В.,

позивача відповідача ОСОБА_1, її представника ОСОБА_2,

відповідача позивача ОСОБА_3, його представника ОСОБА_4,

відповідача , третьої особи ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, за зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_7 про визнання заповіту та відмови від прийняття спадщини недійсними,

встановив :

В провадженні суду знаходиться вищезазначена справа.

Представником позивача за зустрічним позовом заявлено клопотання про призначення у справі посмертної судово психіатричної експертизи, на вирішення якої просила поставити питання : чи хворіла ОСОБА_9 психічними хворобами, які позбавляли б її можливості давати звіт своїм діям. Якщо так, то якими хворобами та протягом якого часу. Чи на момент вчинення заповіту 07.11.2011 року ОСОБА_9 розуміла значення своїх дій.

Заявляючи дане клопотання, суду не надано жодної медичної документації про хвороби ОСОБА_9, а тому позивач та його представник відмовилися від даного клопотання.

Також, в судовому засіданні представником позивача за зустрічним позовом заявлено клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просила поставити питання чи вчиняла ОСОБА_9, яка померла 01.08.2016 р. підпис у заповіті від 07.11.2011 року?

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання відмовити з наступних мотивів.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (факті), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, що мають значення для вирішення справи. Ці дані, у тому числі, встановлюються на підставі висновку експерта, яким, згідно ст. 102 ЦПК України, є докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові.

Частинами 1 ст. 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Згідно п. 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998№ 53/5 основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов'язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов'язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв'язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв'язку з призначенням даної експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) пред'явити їх особі, яка підлягає ідентифікації, а потім позначити кожний зразок, тобто указати, що це вільний зразок почерку (підпису) певної особи (указати її прізвище, ім'я, по батькові), та посвідчити це своїм підписом.

У разі неможливості пред'явити зазначені зразки (смерть виконавця, від'їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об'єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Так, судом неодноразово оголошувалася перерва у розгляді справи у звязку із можливістю надати суду вільних зразків ОСОБА_9 за часом наближеним до посвідчення заповіту.

Проте суду не надано жодного такого документа.

При цьому, в засіданні встановлено, що будь - яких документів підписаних ОСОБА_9 за часом наближеним до посвідчення заповіту, у позивача за зустрічним позовом не має.

Таким чином, у звязку із ненаданням суду вільних зразків почерку ОСОБА_9, які необхідні для проведення почеркознавчої експертизи, в задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 103 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_6 про призначення судової судової почеркознавчої відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: