Справа № 640/9526/17
УХВАЛА

"12" червня 2018 р.

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий-суддя Золотарьова Л.І.

за участю:

секретаря - Бломберус С.А.

прокурора - Размєтаєва А.С.

представника позивачів - Волкової Н.О.

відповідача - ОСОБА_2

представника відповідачів - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу №640/9526/17 за позовом Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах Держави в особі: Харківської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про заборону експлуатації нежитлових приміщень, -

В С Т А Н О В И В:

22.06.2017 року Харківська місцева прокуратура №2 в інтересах Держави звернувся до суду з позовом, в якому просить заборонити експлуатацію нежитлових приміщень цокольного поверху № 2а-1-2а-5,1, № 9а-1-9а-3, № 9-3, 9-6-9-9,1, загальною площею 190,9 кв. м, які розташовані в житловому будинку літ «А-4» за адресою: АДРЕСА_1, шляхом заборони використання вказаного об'єкту за функціональним призначенням, у тому числі у підприємницькій або іншій господарській діяльності як самостійно ОСОБА_2 та ОСОБА_5, так і іншими особами на підставі господарських та цивільно-правових договорів, до введення об'єкту в експлуатацію у встановленому законодавством порядку; стягнути з відповідачів судовий збір у розмірі 1600 грн.

В судовому засіданні представник відповідачів - адвокат ОСОБА_3 заявив клопотання про залишення позову прокуратури без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, посилаючись на те, що в позові не зазначені підстави звернення саме прокуратури в інтересах позивачів. Прокуратура може у виключних випадках звернутися до суду в інтересах Держави. Вказані в позові прокуратурою обставини, не містять виключних підстав встановлених законом для представництва прокуратурою інтересів держави. Предметом позову є заборона експлуатації приміщень в житловому будинку, які є власністю фізичних осіб, у зв'язку з тим, що після проведених реставраційних робіт в цих приміщеннях в межах фундаменту будівлі, вказані приміщення не прийняті в експлуатацію в порядку встановленому законодавством. Таким чином, предмет спору стосується відносин фізичних осіб власників будівлі щодо використання, експлуатації (використання згідно з функціональним призначенням та проведенням необхідних заходів щодо збереження стану конструкцій, при якому вони здатні виконувати задані функції з параметрами, що визначені вимогами технічної документації) їх власності (нерухомого майна), тобто власників нежитлових та житлових приміщень житлового будинку. Також позов стосується відносин позивачів з Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області з питання прийняття в експлуатацію нежитлових приміщень після реставрації. Фактично позов стосується відповідачів та інтересів фізичних осіб співвласників житлового будинку, в якому проведено реконструкцію власних приміщень відповідачами. Оскільки реконструкція проведена в приміщеннях в межах фундаменту та в межах земельної ділянки виділеної для будівництва житлового будинку, який було прийнято в експлуатацію про що вказано в позовній заяві, а в обґрунтування самочинної реконструкції прокуратура посилається на здійснення такої реконструкції без відповідних передбачених законодавством документів (дозволу на реконструкцію, затвердженого проекту тощо) відсутні підстави стверджувати про порушення реалізації прав законного власника земельної ділянки в особі Харківської міської ради діями відповідачів ОСОБА_6 та ОСОБА_5

ОСОБА_2 клопотання свого представника підтримала.

Прокурор Размєтаєв А.С. проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що наявні всі підстави для звернення прокуратури в інтересах Держави. Інтереси Держави також полягають в тому, що при здійсненні реконструкції були порушені не лише норми земельного законодавства, а і норми містобудівного законодавства, оскільки було проведено незаконну реконструкцію житлового будинку. Крім того, відповідачі вже перейшли до оцінки доказів по справі, однак на разі обставини справи ще не досліджувалися.

Представник позивачів Харківської міської ради та Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю ХМР проти задоволення клопотання заперечувала, зазначила, що прокуратура звернулася в інтересах Держави і позивачі підтримують позовні вимоги.

Суд, вислухавши клопотання, думку учасників процесу, зазначає наступне.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, на прокуратуру України покладається представництво в суді інтересів держави, організація і порядок діяльності органів прокуратури визначається законом.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (від 14.10.2014 № 1697-VІІ в редакції Закону від 02.07.2015 №578-VІІІ), прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 6 ст. 23 Закону під час здійснення представництва інтересів держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом, зокрема, звертатися до суду з позовом, брати участь у розгляді справи.

Згідно з ч. 2 ст. 45 ЦПК України (в редакції на час звернення до суду), з метою представництва інтересів держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Вказані обставини прокурором зазначені в позові.

Звертаючись до суду з позовом, прокурор зазначив, що заявляє позов в інтересах держави, вказав орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції - Харківську міську раду, Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» самочинне будівництво є порушенням встановлених державою правил та норм здійснення будівництва, що призводить до нераціональної забудови населених пунктів, невідповідності збудованих об'єктів нерухомості встановленим вимогам законодавства, що є порушенням прав територіальної громади, а також питань безпеки під час експлуатації вже збудованого об'єкта, екологічної та санітарно-епідеміологічної безпеки.

Підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Звертаючись з позовом до суду, прокурор посилався, зокрема, на відсутність дозвільних документів на проведення будівельних робіт, проведення будівництва з істотним порушенням будівельних норм і правил, не введення приміщень в експлуатацію, розташування реконструйованих приміщень на території міської ради тощо, що фактично стосується питань безпеки під час експлуатації реконструйованого об'єкта самими жильцями житлового будинку.

Таким чином, прокурором в позові обґрунтував наявність підстав для представництва у суді в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, а доведеність таких обставин буде здійснюватися прокурором в ході судового розгляду, тому справа має розглядатись по суті, а недоведеність обставин, якими прокурор обґрунтовує позовні вимоги, може бути підставою для відмови у задоволенні позову.

На підставі викладеного, клопотання представника відповідачів задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 222, 260, 261 ЦПК України, суд -

Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 13.06.2018 року.

Головуючий -