Провадження № 2/752/1256/18
У Х В А Л А

29.05.2018 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Спецжитлофонд» про зобов'язання вчинити певні дії, суд -

Встановив

Розпорядженням керівника апарату суду від 23.05.2018 року № 1143 призначений повторний автоматизований розподіл справи у зв'язку з відстороненням від посади судді ОСОБА_3, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до протоколу повторного розподілу справ автоматизованою системою документообігу в суді від 24.05.2018 року, вказана цивільна справа розподілена судді Шкірай М.І.

Згідно з ч. 7 ст. 33 ЦПК України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 12 статті 33 ЦПК України передбачено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Згідно пп. 9 п. 1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обов'язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що подальший розгляд вказаної справи має проводитися за правилами, що передбачені ЦПК України, в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, в частині у якій вони не встановлюють нових обов'язків, скасовують чи звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи обмежують їх використання.

До того ж, відповідно до ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

При цьому, згідно ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, зокрема, справи у спорах в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на предмет та ціну позову дана справа не підпадає під ознаки малозначної справи та віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду згідно ЦПК України в порядку загального позовного провадження.

Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

З урахуванням викладеного, вважаю за необхідне прийняти цивільну справу до свого провадження, призначити новий судовий розгляд в загальному позовному провадженні та призначити у справі підготовче судове засідання.

Керуючись ст. ст. 3, 33, 19, 196, 274, пп. 9 п. 1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України,

Ухвалив

Прийняти до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Комунального підприємства «Спецжитлофонд» про зобов'язання вчинити певні дії.

Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання з повідомленням учасників справи на 26 вересня 2018 року об 15 год. 00 хв. у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. П. Потєхіна, 3-А, каб 1.

Копію ухвали направити учасникам по справі, запропонувавши відповідачу протягом п'ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Роз'яснити відповідачу, що у строк для подання відзиву відповідач має право пред'явити зустрічний позов.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення, протягом десяти днів з дня вручення відзиву.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://gl.ki.court.gov.ua/sud2601/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя