Справа №265/3039/18
Провадження №2/265/1007/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2018 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Мельник І. Г.,

за участю секретаря Гусєвої К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі Донецької області цивільну справу за позовом Керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 2 Донецької області, який діє в інтересах держави в особі Маріупольської міської ради Донецької області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внасідок незаконного вилову риби,-

В С Т А Н О В И В:

Керівник Маріупольської місцевої прокуратури № 2 Донецької області ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, яким просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 шкоду в сумі 7327 гривень, спричинену ним внаслідок незаконного вилову риби, а також витрати з оплати судового збору в сумі 1762.00 гривні.

В обґрунтування позовних вимог посилється на те, що Орджонікідзевським районним судом міста Маріуполя Донецької області було винесено постанову від 08 грудня 2017 року, з якої вбачається, що 07 жовтня 2017 року о 22.40 годині ОСОБА_1, знаходячись на узбережжі Азовського моря в Лівобеержному районні міста Маріуполя, з метою незаконного вилову риби, діючи умисно, без відповідних документів, в порушення вимог ст.63 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15, 4.6 Правил любительського та спортивного риболовства, затвердженихнаказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, без передбаченого законом дозволу, займався незаконним рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову - сітки «Павук», виготовленої із сіткоснастевого матеріалу, яка є забороненим відціджуючим знаряддя лову. В результаті вказаних незаконних дій відповідач вилучив із річки рибу піленгас загальною кількістю 10 одиниць, рибу судак у кількості 1 одиниця та рибу карась у кількості 1одиниці. Згідно розрахунку Маріупольського територіального відділу Азовського басейнового управління охорони, використання і відновлення водних біоресурсів та регулювання рибальства (Азоврибохорона), ОСОБА_1 своїми діями заподіяв шкоду у розмірі 7327,00 гривень, яку розраховано на підставі Постанови КМУ №1209 від 21 листопада 2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Постанова набрала законної сили. Однак, при розгляді даної справи судом не було вирішено питання про відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України відповідачем.

Прокурор Маріупольської міської прокуратури № 2 Донецької області ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення.

Представник Маріупольської міської ради ОСОБА_4, яка діє на підставі довіреності, в судове засідання не зявилась від неї в матеріалах справи є заява з проханням слухати справу за її відсутності, на задоволені заяви наполягає.

Відповідач ОСОБА_1 до суду не прибув, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі. Крім того вказав, що він визнає позовні вимоги у повному обсязі, але наполягає на тому, щоб суд визначив порядок стягнення з нього загальної суми 9089 рівними сумами на протязі девяти місяців.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Постановою Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя від 08грудня 2017 року, яка набрала законної сили 02 квітня 2018року, встановлено, що 07 жовтня 2017 року о 22-40 годині ОСОБА_1, знаходячись на узбережжі Азовського моря в Лівобережному районі міста Маріуполя, здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сіттю «павук», при цьому виловив рибу: «судак» у кількості 1 одиниці, «піленгас» - 10 одиниць, «карась» - 1 одиниця, чим спричинив шкоду рибному господарству України на суму 7327,00 гривень. Своїми діями ОСОБА_1 припустився порушення вимог ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.15 Порядку здійснення аматорського та спортивного рибальства, затвердженого постановою КМУ № 1126 від 18.06.1998 року, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 85 ч. 4 КУпАП. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП, та на підставі ст. 36 ч. 2 КУпАП покладено на нього адміністративне стягнення у вигляду штрафу на користь держави в сумі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знаряддя лову. Знаряддя лову сіть «павук», незаконно здобуті водні живі ресурси рибу «судак» у кількості 1 одиниці, «піленгас» - 10 одиниць, «карась» - 1 одиниця, які були вилучені у правопорушника конфіскувано та знищено.

Згідно такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів біоресурсів у рибогосподарських водних обєктах України, затвердженоїПостановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209, розмір шкоди, спричиненої діями ОСОБА_1 становить 7327 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов'язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ч.2 та ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно ч. 1ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції, зокрема, забезпечують реалізацію екологічної політики України, екологічних прав громадян, здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

На підставі ст.ст. 47,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Таким чином, судом встановлено, що діями ОСОБА_1, що виразились у незаконному вилові риби, Маріупольській міській раді Донецької області, яка є розпорядником коштів місцевого бюджету, спричинено шкоду в сумі 7327гривень, а отже, доводи позову знайшли своє підтвердження.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Крім того, відповідачем ОСОБА_1 було заявлено клопотання, в якому він просить суд розстрочити виконання рішення строком на девять місяців, оскільки сплатити всю суму заборгованості він не має можливості.

Зі змісту ст. 267 ЦПК України вбачається, що суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочку або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Виходячи з вищевикладеного, суд приймає до уваги клопотання відповідача ОСОБА_1 та вважає можливим розстрочити виконання рішення суду в рамка стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби, на строк протягом девяти місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1762,00 грн. (а.с.1).

За змістом ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Тому поверненню з державного бюджету на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 50 відсотків від сплаченого ним при поданні позову, тобто сума в розмірі 881,00 грн. (50% від 1762 гривень).

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 133, 141, 142, 206, 263-265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 2 Донецької області, який діє в інтересах держави в особі Маріупольської міської ради Донецької області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внасідок незаконного вилову риби, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь Маріупольської міської ради Донецької області шкоду, завдану внаслідок незаконного вилову риби в сумі 7327 (сім тисяч триста двадцять сім) гривень 00 копійок (р/р 0051, отримувач Маріуп.УК/м. Маріуполь/24062100, банк отримувач ГУ ДКСУ в Донецькій області, МФО 834016, ).

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,на користь прокуратури Донецької області витрати з оплати судового збору у розмірі 881 (вісімсот вісімдесят одна) гривня на р/р № 6251, МФО 820172, банк Держказначейська служба України м. Київ, , отримувач: прокуратура Донецької області.

Повернути Прокуратурі Донецької області судовий збір в сумі 881,00 (вісімсот вісімдесят одної) гривні, сплачений згідно з платіжним дорученням № 591 від 22.03.2018 року.

Зобовязати Управління Державної казначейської служби України у м. Маріуполі () повернути Прокуратурі Донецької області сплачену частину судового збору згідно платіжного доручення за № 591 від 22 березня 2018 року в розмірі 881,00 грн. на рахунок бюджетної класифікації 22030101 «Судовий збір», МФО820172, № 6251, , оригінал якої зберігається в матеріалах цивільної справи № 265/3039/18.

Розстрочити виконання рішення суду в частині стягнення суми шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби в сумі 7327 (сім тисяч триста двадцять сім) гривень з ОСОБА_1,ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,на строк протягом 9 (девяти) місяців щомісячними платежами рівними частками суми боргу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено та підписано 12 червня 2018 року

Суддя І.Г. Мельник