Провадження № 2-о/752/591/18
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

18.06.2018 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шевченко Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1,заінтересована особа - Державний вищий навчальний заклад "Донецький національний технічний університет", про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в:

у червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся у суд із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Просить встановити факт здобуття ним базової вищої освіти у Донецькому державному інституті штучного інтелекту за напрямком підготовки "Філософія", освітньо-кваліфікаційним рівнем "бакалавр", та повної вищої освіти у Донецькому державному інституті штучного інтелекту за спеціальністю "Релігієзнавство", освітньо-кваліфікаційним рівнем "магістр".

В обгрунтування заяви зазначає, що 11 травня 2018 року під час переїзду на нове місце проживання ним були втрачені документи про вищу освіту, а саме диплом бакалавра з відзнакою НОМЕР_1 від 30.06.2006 р. з додатком НОМЕР_3 від 29.06.2006 р., та диплом магістра з відзнакою НОМЕР_2 від 30.06.2007 р. з додатком НОМЕР_4 від 30.96.2007 р., видані Донецьким державним інститутом штучного інтелекту на його ім"я.

До цього часу зазначені документи не знайдено, через що він не має можливості наленим чином підтвердити факт отримання ним свого часу вищої освіти. На думку заявника, саме від встановлення цього факту залежать його законні права та інтереси, зокрема право на працю, на гідну оплату праці, оскільки без документів про вищу освіту ці права він не зможе у повній мірі реалізувати у повсякденному житті.

16.05.2018 р. заявник звернувся до Державного вищого навчального закладу "Донецький національний технічний університет" з проханням про видачу йому дублікатів бакалавра та магістра, а також додатків до дипломів.

Однак, листом від 24.05.2018 р. вих. № Г-51/01-34 Університет фактично відмовився видавати йому дублікати вказаних вище документів про вищу освіту з мотивів відсутності у його архіві оригіналів екзаменаційних (залікових, атестаційних) даних, протоколів державної екзаменаційної комісії, наказів про зарахування (відрахування), записів у книзі видачі дипломів, інших відомостей стосовно видачі документів про освіту випускникам навчального закладу.

Вважаю, що дане питання не може бути вирішене шляхом встановлення факту, що має юридичне значення, з огляду на наступне.

Відповідно до роз'яснень п.2 Постанови № 5 від 31 березня 1995 року Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при вирішенні питання про підвідомчість справи суди мають право враховувати норми законодавчих актів, якими передбачено несудовий порядок встановлення певних фактів або визначено факти, які в даних правовідносинах можуть підтверджуватися рішенням суду. Не можуть розглядатися судами заяви про встановлення фактів належності до осіб, що постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, до ветеранів чи інвалідів війни, проходження військової служби, перебування на фронті, у партизанських загонах,одержання поранень і контузій при виконанні обов'язків військової служби, про встановлення причин і ступеня втрати працездатності, групи інвалідності та часу її настання, про закінчення учбового навчального закладу і одержання відповідної освіти , одержання урядових нагород. Відмова відповідного органу в установленні такого факту може бути оскаржена заінтересованою особою до суду в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо, зокрема заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на те, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту здобуття ним освіти не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1,заінтересована особа - Державний вищий навчальний заклад "Донецький національний технічний університет", про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя