№ 201/2677/17
провадження 2/201/299/2018
УХВАЛА

20 червня 2018 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

в складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Дашкевич Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Факторингова компанія Вектор Плюс до ОСОБА_1 і ОСОБА_2, треті особи приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3 і Департамент державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України про визнання договору іпотеки недійсним та зобовязнання вчинити певні дії, стягнення судових витрат, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ ФК Вектор Плюс 20 лютого 2017 року звернулося до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про визнання договору іпотеки недійсним та зобовязнання вчинити певні дії, стягнення судових витрат, позовні вимоги не змінювалися, не уточнювалися і не доповнювалися. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 22 лютого 2017 року вказана справа була прийнята до провадження та призначено проведення судового засідання, розглядалися клопотання, виносилися ухвали, справа по суті слухалася і спір не вирішено.

В судове засідання від представника позивача надійшло клопотання про залишення позовних вимог в частині без розгляду і виключення третьої особи з числа учасників справи через відсутність вимог стосовно нього. Суд вважає клопотання обґрунтованим, вимоги позову підлягаючими у вказаній заявником частині залишенню без розгляду та виключення третьої особи, виходячи з наступного.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Представник позивача підтримав клопотання і наполягав на його задоволенні. Відповідач фактично і представник цієї третьої особи не заперечував проти заявленого клопотання, вважаючи це правом сторони.

Зясувавши думку учасників судового спору, перевіривши матеріали цивільної справи, суд, розяснивши наслідки залишення позовних вимог без розгляду, вважає можливим задоволення вказаного клопотання, оскільки воно грунтуються на законі: позивач відповідно до ст. 49 ЦПК України на протязі всього часу слухання справи має право збільшувати або зменшувати розмір позовних вимог, має право на залишення вимог без розгляду, цим не порушуються права та охоронювані законом інтереси інших осіб, повноваження на заявлення такого клопотання є, а тому дану справу у вказаній частині слід залишити без розгляду.

Підлягає задоволенню і клопотання про виключення третьої особи з числа учасників розгляду справи, оскільки вимоги позову тепер уже дійсно можуть не торкатися інтересів вказаної особи саме в такій якості, вона може не мати безпосереднє відношення до вказаного в позові спірного питання і розгляд справи можливий саме без участі цієї особи як третьої особи, права цієї особи не можуть бути порушені і без неї розглянути справу в такій якості доцільно.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення позову без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 42, 43, 49, 50, 51, 53, 55, 257, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Факторингова компанія Вектор Плюс до ОСОБА_1 і ОСОБА_2, треті особи приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3 і Департамент державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України про визнання договору іпотеки недійсним та зобовязнання вчинити певні дії, стягнення судових витрат в частині вимог про зобовязання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Виключити з числа третіх осіб Департамент державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України.

Ухвала набирає законної сили 20 червня 2018 року.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня проголошення ухвали, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя