печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар Мотрич В.В.,

справа № 757/28347/17-Ц

сторони:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнікова Світлана Іванівна

вимоги позивача: витребування майна із чужого незаконного володіння,

представник позивача ОСОБА_4,

представник відповідача ОСОБА_5,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнікова С.І. про витребування майна із чужого незаконного володіння на її користь, а саме: 1 / 12 частину квартири АДРЕСА_1, яка знаходиться у м. Києві та 1 / 12 частину квартири АДРЕСА_2, яка знаходиться у м. Києві.

Позовні вимоги мотивовані тим, що вказані частини квартир належать позивачу на праві власності у порядку спадкування після смерті її батька ОСОБА_6 Проте, вони були відчужені ОСОБА_6 відповідачу ОСОБА_7 на підставі нечинних довіреностей, у зв'язку з чим рішенням суду такі договори визнані недійсними, а за позивачем визнано право власності на ці частки квартир в прядку спадкування. Проте, під час судового розгляду було з'ясовано, що ОСОБА_7, придбавши їх у власність на підставі нечинних договорів, здійснила їх наступне відчуження ОСОБА_6 на підставі договору дарування від 28.03.2012 року та договору купівлі-продажу від 20.01.2012 року, посвідчених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Решетніковою С.І.

Ухвалою суду від 1 червня 2017 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - підписання позовної заяви, зазнаечння даних про вартість майна, що є необхідним для визначення ціни позову та як наслідок розміру судового збору.

Після усунення недоліків ухвалою суду від 22 серпня 2017 року провадження у справі відкрито та призначено до судового розгляду на 2 жовтня 2017 року.

За заявою позивача ухвалою суду від 22 серпня 2017 року з метою забезпечення позову накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_2 на праві власності, а саме на квартиру АДРЕСА_3 та на квартиру АДРЕСА_2, які знаходяться у місті Києві.

У зв'язку з неявкою сторін 2 жовтня 2017 року та 16 листопада 2017 року розгляд справи призначено на 15 січня 2018 року.

16 листопада 2017 року відповідачем ОСОБА_2 подано письмові заперечення (а.с. 69-70), відповідно до яких інформація, яка міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яка, на думку позивача, обмежує її право власності, виникла через неуважність останньої, не може трактуватись як ухилення відповідача від повернення нерухомого майна позивача. У зв'язку з чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

20 листопада 2017 року до суду надійшла заява від третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Решетнікової С.І. про розгляд справи у її відсутність (а.с. 71).

У судовому засідання 15 січня 2018 року представником позивача ОСОБА_8 подано заяву про стягнення судових витрат з відповідними доказами, пов'язаними з явкою до суду (а.с. 73-78) та ухвалою суду витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Решетнікової С.І. копії документів, на підставі яких ним було здійснено посвідчення 28.03.2012 року № 1641 договору дарування 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_4 за ОСОБА_2; 20.01.2012 року № 117 з приводу посвідчення договору купівлі-продажу 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_5 за ОСОБА_2, а також дані чи зверталась ОСОБА_1 із заявою та рішенням Печерського районного суду м. Києва від 27 травня 2016 року у справі № 757/9349/15-ц з приводу державної реєстрації за нею права власності на 1 / 12 частини вказаних квартир в порядку спадкування і в цьому їй було відмовлено. У зв'язку з цим, у справі оголошено перерву до 21 лютого 2018 року.

Витребувані документи надійшли до суду від нотаріуса 19 лютого 2018 року та 19 лютого 2018 року надійшли пояснення від представника позивача ОСОБА_8 (а.с. 84-89).

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_8 підтримав позовні вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення позову, з підстав, викладених в письмових запереченнях.

Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнікова С.І. до суду не з'явилась, надала заяву про розгляд справи в її відсутність.

Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що після смерті батька позивача ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 року відкрилась спадщина на належне йому майно.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є позивач ОСОБА_1, її сестра - ОСОБА_9 та відповідач ОСОБА_2, котрі успадкували мйано свого батька в рівних частках по 1 / 3 частині квартири АДРЕСА_6, по 1/3 частці статутного капіталу Товариства з додатковою відповідальністю «Горобина», по 1/3 частці статутного капіталу редакції газети «Наша демократична Сумщина», по 1/3 частині грошових вкладів у банківських установах та відповідно їм видані свідоцтва про право спадщину

Крім того, спадкодавець ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_2 придбали 29.12.2002 року по 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_5 та 8.01.2004 року - по 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_4.

17.12. 2010 року ОСОБА_6 уповноважив ОСОБА_2 на продаж належних йому на праві власності 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_5 та по 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_4.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року спадкодавець ОСОБА_6 помер.

Після смерті спадкодавця, відповідач ОСОБА_2, скориставшись наданою довіреністю, продав належні спакодавцю частини квартири ОСОБА_7

Рішенням Печерського районного суду м. Києва визнано:

- недійсним договір купівлі-продажу 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_7, укладений 20.01.2012 року між ОСОБА_6, від імені якого діяв Відповідач - ОСОБА_2, та ОСОБА_7

- недійсним договір купівлі-продажу 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_8, укладений 23.12.2011 року між ОСОБА_6, від імені якого діяв відповідач - ОСОБА_2, та ОСОБА_7

- визнано за позивачем ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1 / 12 частину квартири АДРЕСА_9 та на 1 / 12 частину квартири АДРЕСА_2, які знаходяться у м. Києві (обов'язкова частка в спадщині).

Вказані обставини підтверджуються рішенням Печорського районного суду м. Києва від 27 травня 2016 року, яке набрало законної сили (а.с. 15-15).

Разом з тим, за недійсними договорами 28.03.2012 року ОСОБА_7 здійснила наступне відчуження вказаних частини квартир за договором купівлі-продажу та дарування відповідачу ОСОБА_2, зокрема:

- 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_10 на підставі договору купівлі-продажу від 20.01.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Решетніковою С.І.

- 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_11 на підставі договору дарування від 28.03.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Решетнікова С.І.

Рішенням державного реєстратора від 2 серпня 2016 року відмовлено позивачу у реєстрації за нею права власності на 1 / 12 часток квартир після смерті батька, у зв'язку з наявними суперечливими відомостями, які містяться в Реєстрі прав власності на нерухоме майно за ОСОБА_10 та рішенні Печерського районного суду м. Києва від 27.05.2016 року.

Крім того, рішенням державного реєстратора від 22 серпня 2016 року відмовлено позивачу у реєстрації за нею права власності на 1 / 12 часток квартир після смерті батька, у зв'язку з тим, що за даними Державного реєстру речових прав реєстрація права власності 1 / 2 частини квартири на підставі договору купівлі-продажу № 114 від 20.01.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Решетніковою С.Г. є нечинною у зв'язку із переходом права власності до іншої особи. В Державному реєстрі речових прав відсутнє чинне право, яке виникло на підставі договору купівлі-продажу, що визнаний судом недійсним.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ від 06.11.2009 року 3 № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» норма частини першої статті 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було відчужене третій особі. Не підлягають задоволенню позови власників майна про визнання недійсними наступних правочинів щодо відчуження цього майна, які були вчинені після недійсного правочину.

У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК.

Якщо майно шляхом двох і більше правочинів виявилось у володінні особи, якій передав її не власник, а інша особа, власник не повинен вимагати визнання недійсними всього ланцюгу правочинів, або частини правочинів, або останнього правочину внаслідок яких річ виявилась у незаконному володінні відповідача. В силу спеціального правила ст. 387 ЦК України у подібних випадках пред'являється віндикаційний позов без пред'явлення вимоги про визнання правочинів недійсними.

За положеннями статті 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Отже, за положеннями зазначених норм права власник майна може витребувати належне йому майно від будь якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними.

При цьому норма частини першої статті 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було в наступному набувачем відчужене третій особі, оскільки надає право повернення майна лише стороні правочину, який визнано недійсним.

Захист порушених прав особи, що вважає себе власником майна, яке було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред'явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України.

Вказане стверджується правовим висновком Верховного суду України від 17 грудня 2014 року по справі № 6-140цс14.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог - про витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 у власність ОСОБА_1, 1 / 12 частину квартири АДРЕСА_12 та 1 / 12 частини квартири АДРЕСА_13, оскільки вказане майно вибуло поза волею його власника та в інший спосіб порушене право позивача не може бути задоволено.

Відповідно до ст. 138, 141 ЦК України судовий збір у розмірі 960 грн. (а.с. 2), судові витрати, пов'язані з явкою до суду представника позивача ОСОБА_8, на суму 1 614 грн. 42 коп. (а.с. 73-78, 214) підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, а всього 2 574 грн. 42 коп. судових витрат.

На підставі викладеного та керуючись ст. 387 ЦК України та ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнікова Світлана Іванівна про витребування майна із чужого незаконного володіння - задовольнити.

Витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 у власність ОСОБА_1 1 / 12 частину квартири АДРЕСА_12 та 1 / 12 частини квартири АДРЕСА_13.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 574 грн. 42 коп. судових витрат.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1: 40022, АДРЕСА_14, код реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_2: АДРЕСА_15, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2.

Третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнікова Світлана Іванівна: 03150, АДРЕСА_16.

Суддя О.В.Батрин