Справа № 360/1380/17 Головуючий у І інстанції Унятицький Д. Є.
Провадження № 22-ц/780/2123/18 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 23 21.06.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 червня 2018 року апеляційний суд Київської області у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді - Верланова С.М.,

суддів - Лівінського С.В., Приходька К.П.,

за участю секретаря - Вергелес О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу справиза апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2017 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2017 року приватне акціонерне товариства «Київобленерго» (далі ОСОБА_3 «Київобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків.

Позовна заява мотивована тим, що 14 березня 2016 року уповноваженими особами ОСОБА_3 «Київобленерго» по вул.Весела, 2 у с.Бабинці Бородянського району Київської області було проведено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, в результаті якої було виявлено факт порушення відповідачем пункту 42 Правил користування електричною енергією для населення, а саме, зрив пломб енергопостачальника (відсутність пломби на вхідному автоматичному вимикачу та на клемній кришці лічильника). За фактом виявленого порушення уповноваженими особами ОСОБА_3 «Київобленерго» було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією № К 030770. 05 квітня 2016 року даний акт про порушення було розглянуто на засіданні комісії за участю ОСОБА_2 та нараховано суму збитків у розмірі 2 382 грн. 82 коп.З урахуванням наведеного, позивач просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь суму завданих збитків у розмірі 2 382 грн. 82 коп.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2017 року позов ОСОБА_3 «Київобленерго» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 «Київобленерго» заподіяні збитки у розмірі 2 382 грн. 82 коп. та судові витрати у розмірі 1 600 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення про відмову в позові ОСОБА_3 «Київобленерго», посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що розрахований позивачем розмір збитків є завищеним, оскільки у будинку по вул. Весела, 2 у с.Бабинці Бородянського району Київської області відповідач зявляється рідко, зимою вона в ньому не проживала, електричною енергією не користувалася та не знала про пошкодження пломб на лічильнику електричної енергії. Вказувала, що суд першої інстанції не взяв до уваги викладені нею в акті про порушення № К 030770 зауваження про те, що у серпні 2015 року представниками ОСОБА_3 «Київобленерго» проводилась перевірка лічильника електричної енергії, в ході якої порушень не було виявлено. Також відповідач зазначає, що вона не була належним чином повідомлена судом першої інстанції про дату, час і місце судового засідання, а тому вважає, що допущені судом порушення норм процесуального права є безумовною підставою для скасування оскаржуваного рішення суду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 «Київобленерго» зазначає, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права. Зазначає, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову про стягнення з відповідача на користь позивача збитків, завданих внаслідок порушення відповідачем пункту 42 Правил користування електричною енергією для населення, а саме, зрив пломби енергопостачальника (відсутність пломби на вхідному автоматичному вимикачу та на клемній кришці лічильника). Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши доповідь судді доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Відповідно до пункту 9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, нова редакція якого набрала чинності 15 грудня 2017 року, справи у судах апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому діючою редакцією ЦПК України.

У ч.3 ст.3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій і вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.213 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Згідно з вимогами ст.214 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Оскаржуване рішення суду зазначеним вимогам закону не відповідає, оскільки судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, які є обовязковою підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.129 Конституції України до основних засад судочинства належить змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені в ст.ст. 10, 11 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Повідомлення про судове засідання відноситься до елементу змагальності сторін та є обов'язком суду.

За змістом ч.1 ст.27 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, особи, які беруть участь у справі, мають право брати участь у судових засіданнях.

Згідно з положеннями ч.1 ст.158, ч.1 ст.169 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, належне повідомлення судом осіб, які беруть участь у справі, про її розгляд у судовому засіданні є обов'язковим. Неявка в судове засідання сторін, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки, перешкоджає розгляду справи.

Порядок повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи встановлений ст.ст.74-76 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, про належне повідомлення особи про дату, час і місце розгляду справи може свідчити розписка.

Неповідомлення судом учасників процесу про дату, час і місце судового засідання є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, частиною першою якої передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Частиною 4 ст.169 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно з ч.1 ст.224 ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції 11 вересня 2018 року та 18 вересня 2018 року направляв поштою на адресу відповідача ОСОБА_2: Київська область, Бородянський район, с.Бабинці, вул. Весела, 2, повідомлення про дату, час і місце судових засідань, призначених на 18 вересня 2018 року о 16 год. 10 хв. та на 24 жовтня 2018 року о 15 год. 10 хв. (а.с.22, 24), однак ці повідомлення повернулися на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.26,27).

Вказані обставини свідчать про те, що відповідач не була належним чином повідомлена про дату, час і місце судових засідань, натомість суд першої інстанції розглянув справу без її участі та ухвалив рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції про те, що відповідач про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином є помилковими.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обовязковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обовязковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Колегія суддів вважає, що недотримання судом першої інстанції норм процесуального права призвело до порушення права ОСОБА_2 на справедливий суд, що в силу п.3 ч.3 ст. 376 ЦПК України є обов`язковою підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

Вирішуючи позов ОСОБА_3 «Київобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення збитківколегія суддів вважає, що він підлягає задоволенню з таких підстав.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», чинного на момент виникнення спірних правовідносин, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 з відповідними змінами (далі Правила), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКЕР від 4 травня 2006 року №562 (далі Методика).

Відповідно до ч.1 ст.26 Закону України «Про електроенергетику», чинного на момент виникнення спірних правовідносин, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивач ОСОБА_3 «Київобленерго» постачає електричну енергію до будинку №2 по вул. Весела у с. Бабинці Бородянського району Київської області на підставі договору про користування електричною енергією від 17 вересня 2010 року № 200839646, укладеного між позивачем та ОСОБА_2 (а.с.15).

Згідно з ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Пунктом 42 Правил передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача.

Відповідно до положень пунктів 48, 53 Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У пункті 53 Правил (абзаци 3, 10) визначено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3.1 Методики вона застосовується в разі виявлення такого порушення Правил, як пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів.

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 14 березня 2016 року представниками енергопостачальника за адресою: Київська область, Бородянський район, с.Бабинці, вул. Весела, 2, проведено перевірку дотримання Правил, в результаті якої було виявлено факт порушення відповідачем пункту 42 Правил, а саме, зрив пломб енергопостачальника (відсутність пломби на вхідному автоматичному вимикачу та на клемній кришці лічильника)

По даному факту було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 14 березня 2016 року №К 030770, який підписаний представниками енергопостачальника та відповідачем. При цьому ОСОБА_2 в акті зазначила, що зауважень до складеного акта не має. В серпні 2015 року була контролер, якому вона повідомила за пломбу лічильника, зауважень з боку контролера не було. Взимку за даною адресою вона не знаходиться (а.с.8-10).

05 квітня 2016 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення споживачами Правил розглянуто акт про порушення Правил від 14 березня 2016 року № К 030770 за участю ОСОБА_2 Комісією встановлено, що порушення Правил вчинене відповідачем відкритим способом та прийнято рішення, що акт підлягає розрахунку згідно з пунктом 3.1 Методики, величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по договірній потужності 5 кВт за період 181 днів з 15 серпня 2015 року по 14 березня 2016 року, про що було складено протокол № 0022 (а.с.11).

Згідно з розрахунком розмір відшкодування збитків, заподіяних електропостачальнику складає 2 382 грн. 82 коп. (а.с.9).

Матеріали справи не містять доказів того, що відповідач відшкодувала позивачу збитки у вказаному вище розмірі.

Отже, враховуючи, що відповідач допустила порушення п.42 Правил, яке виявилося у зриві пломб енергопостачальника (відсутність пломби на вхідному автоматичному вимикачу та на клемній кришці лічильника), що є підставою для стягнення збитків, колегія суддів приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_3 «Київобленерго» про стягнення з відповідача коштів у розмірі 2 382 грн. 82 коп.

За таких обставин, посилання відповідача на те, що відсутні підстави для задоволення позову ОСОБА_3 «Київобленерго», оскільки останнім не доведено факту розкрадання відповідачем електричної енергії, є необгрунтованими з наведених вище підстав.

Доводи апеляційної скарги про те, що розмір збитків є завищеним, оскільки у будинку по вул. Весела, 2 у с.Бабинці Бородянського району Київської області відповідач зявляється рідко, зимою вона в ньому не проживала, електричною енергією не користувалася та не знала про пошкодження пломби на лічильнику електричної енергії, не заслуговують на увагу, оскільки вказані обставини не звільняють відповідача від відповідальності за порушення нею Правил, що призвело до заподіяння збитків, розрахунок яких проведений позивачем на виконання рішення комісія по розгляду акту про порушення Правил від 14 березня 2016 року та відповідно до Методики, яке оформлене протоколом № 0022 від 05 квітня 2016 року. Вказане рішення комісії є чинним та відповідачем в судовому порядку не оскаржене.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції не взяв до уваги викладені відповідачем в акті про порушення № К 030770 зауваження про те, що у серпні 2015 року представниками ОСОБА_3 «Київобленерго» проводилась перевірка лічильника електричної енергії, в ході якої порушень не було виявлено, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки після цієї перевірки представниками енергопостачальника 14 березня 2016 року було проведено перевірку дотримання Правил, в результаті якої було виявлено факт порушення відповідачем п.42 Правил, а саме, зрив пломб енергопостачальника (відсутність пломби на вхідному автоматичному вимикачу та на клемній кришці лічильника). Відповідач не надала апеляційному суду доказів того, що вказане порушення було вчинене не з її вини.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

ОСОБА_3 «Київобленерго» за подання позову до суду сплатило судовий збір у розмірі 1 600 грн. Оскільки колегія суддів ухвалює нове рішення і задовольняє позов ОСОБА_3 «Київобленерго», то сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на його користь у вказаному розмірі.

Керуючись ст.ст.367, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд Київської області у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Бородянського районного суду Київської області від 24 жовтня 2017 року скасувати та прийняти нову постанову.

Позов приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення збитківзадовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь приватного акціонерного товариства «Київобленерго»заподіяні збитки у розмірі 2 382 (дві тисячі триста вісімдесят дві) грн. 82 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь приватного акціонерного товариства «Київобленерго» судовий збір у розмірі 1 600 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених у ч.3 ст.389 ЦПК України.

Головуючий

Судді