Справа № 645/936/18
Провадження № 2-з/645/36/18
У Х В А Л А

12 червня 2018 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

секретар судового засідання - Савченко В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та визнання права власності,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, яким просить визнати недійсним договір дарування, укладений між подружжям ОСОБА_4 та ОСОБА_3, а також визнати за нею право власності на 1/2 частку квартири № 146 у будинку № 256 по Салтівському шосе в м. Харкові.

11 червня 2018 року представник позивача - адвокат ОСОБА_2, який діє на підставі договору про надання правової допомоги від 25 лютого 2016 року, через канцелярію суду надав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру № 146 у будинку № 256 по Салтівському шосе в м. Харкові, яка належить відповідачу на праві власності.

В обґрунтування заяви ОСОБА_2 посилався на те, що ОСОБА_3 до суду не зявилась, на дзвінки не відповідає, зустрічей як з ОСОБА_5, так і з близькими її родичами уникає. Також зазначив, що існує велика імовірність, що відповідач до ухвалення рішення по справі може продати квартиру, що унеможливить його виконання.

За приписами ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що відповідно положень ЦПК України розгляд заяви здійснювався судом за відсутності учасників справи, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши заяву з доданими до неї документами, приходить до наступного.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно роз'яснень, які містяться у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна № 127174542 від 12 червня 2018 рокуАДРЕСА_1 у будинку № 256 по Салтівському шосе в м. Харкові належить на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі договору дарування одним з подружжя другому подружжю частки у прав спільної сумісної власності подружжя на квартиру від 26 лютого 2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6, зареєстрованого в реєстрі за № 383.

Слід зазначити, що такий вид забезпечення позову як накладення арешту на майно передбачає не тільки заборону його відчуження, а й взагалі заборону користування ним.

Отже, з метою недопущення порушення права відповідача на користування вказаною квартирою, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви в частині накладення арешту на спірне майно.

Разом з тим, пунктом 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначено такий вид забезпечення позову як заборона вчиняти певні дії.

Згідно ст. 153 ч. 5 ЦПК України - залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

З огляду на те, що предметом позову є правовідносини з приводу квартири № 146 у будинку № 256 по Салтівському шосе в м. Харкові, суд приходить до висновку про наявність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову у разі відчуження відповідачем спірної квартири, у звязку з чим, вважає необхідним забезпечити позов шляхом накладення заборони вчиняти дії щодо її відчуження.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 247 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та визнання права власності - задовольнити частково.

Заборонити вчиняти дії щодо відчуження квартири № 146 у будинку № 256 по Салтівському шосе в м. Харкові, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі договору дарування одним з подружжя другому подружжю частки у прав спільної сумісної власності подружжя на квартиру від 26 лютого 2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6, зареєстрованого в реєстрі за № 383.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстрації Харківської міської ради (Центру надання адміністративних послуг м. Харкова, розташованого за адресою: м. Харків, Червоношкільна набережна, 26) для виконання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, що відповідає положенням ч. 10 ст. 153 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя - І.В. Ульяніч