АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження №22-ц/796/5128/2018
У Х В А Л А

22 червня 2018 року місто Київ

Справа № 755/7632/17

Апеляційний суд міста Києва в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., розглянувши клопотання ОСОБА_2 про допит свідка у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29 березня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заставної суми по договору найму житла від 19 липня 2014 року та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровськогро районного суду м. Києва від 29 березня 2018 року частково задоволені позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заставної суми по договору найму житла від 19 липня 2014 року та відшкодування моральної шкоди.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 суму застави за договором оренди житлового приміщення від 19 липня 2014 року в розмірі 1500 доларів США, що станом на день ухвалення рішення становить 39 607, 80 грн., судовий збір в розмірі 1600 грн., а всього 41 207, 80 грн.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу, в якій одночасно заявляє клопотання про допит в якості свідка її доньки ОСОБА_4.

Зазначає про те, що судом першої інстанції безпідставно було відмовлено у задоволенні клопотання її представника про залучення її доньки в якості третьої особи, а в подальшому і в допиті в якості свідка. Необхідність допиту свідка обґрунтовує тим, що саме її донька займалась питанням здачі квартири в оренду від її імені (за довіреністю), оскільки власником квартири є вона. Гроші за оренду житла і заставну суму від орендарів отримувала її донька. Свідок може пояснити в якій валюті проводились розрахунки та в якій валюті була внесена заставна сума.

Відповідно до п.5 ч.1, ч.2 ст.365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції. Підготовчі дії, визначені пунктами 5, 6 частини першої цієї статті, вчиняються з дотриманням прав всіх учасників справи висловити свої міркування або заперечення щодо їх вчинення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 29 травня 2018 року відкрито провадження у справі та відповідно до ч.3 ст.359 ЦПК України відповідачу запропоновано подати заперечення проти заявленого клопотання про допит свідка.

У запереченнях проти клопотання представник позивача - адвокат ОСОБА_5 вказує на те, що під час підготовчого засідання, представником відповідача не було заявлено жодного клопотання з приводу допиту свідка, а також про долучення до справи будь-яких письмових, речових та електронних доказів, які б мали значення для вирішення справи та обґрунтовували заперечення сторони відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Вивчивши доводи клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_4 та заперечення, які висловив представник позивача, вважаю, що з метою справедливого, неупередженого, повного і всебічного розгляду справи, є необхідність у з'ясуванні в судовому засіданні конкретних обставин, на які посилається відповідач та оспорює позивач, щодо причин та умов неподання доказів (а саме допиту свідка) до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 83, 365, 367 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, на які посилається ОСОБА_2 вирішити в судовому засіданні під час розгляду апеляційної скарги.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна