Провадження № 2/643/1524/18
31.05.2018 року Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Довготько Т.М.
за участю секретаря судового засідання - Стальмакової В.О.
представника позивача - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом в якому, після доповнення позовних вимог, просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини: ? частини квартири АДРЕСА_1, після смерті батька ОСОБА_5 в три місяці після набрання чинності рішення суду по справі.
В обґрунтування позову, позивач ОСОБА_1 зазначила, що вона є спадкоємцем спадщини, яка відкрилася внаслідок смерті її батька ОСОБА_5 13.05.1998року її батьки, мати - ОСОБА_6 та батько - ОСОБА_5 купили у рівних частинах кожний квартиру АДРЕСА_1. У віці 15років в 2000році, вона переїхала жити до своєї бабусі ОСОБА_7, яка померла у 2004році. Батько часто виїжджав із дому, але мати ніколи їй не говорила, що вони розірвали шлюб. В 2008році вона вийшла заміж, народила дитину, проживала в іншій квартирі і не переймалася в яких відносинах знаходяться батьки. Батько ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. У вересні 2017року мати звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини, однак виявилось, що вона не має права на спадщину. Тому тільки у вересні 2017року вона дізналася, що батьки розірвали шлюб у 2003 році, мати не має права на спадщину, а вона є єдиним спадкоємцем. Таким чином, строк в шість місяців для прийняття спадщини вона пропустила з поважної причини, оскільки не знала та не могла знати про розірвання шлюбу батьками.
Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 в судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити з підстав викладених вище. Не заперечували проти заочного розгляду справи.
Представник відповідача Територіальної громади в особі Харківської міської ради в судове засідання не з'явився, про час і місце слухання справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Заслухавши позивача, представника позивача, свідка, дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1, народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 Її батьками є: батько - ОСОБА_5, мати - ОСОБА_6 /а.с.7, 8,9/.
Відповідно до договору купівлі-продажу від 13.05.1998року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трощій І.В., зареєстрованого в реєстрі за №1292, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 купили в рівних частинах кожний квартиру АДРЕСА_1 /а.с.10-12/.
Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу, шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 21.10.2003р. зроблено запис за №1045 /а.с.6/.
Батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.4/.
Після його смерті відкрилася спадщина на ? частину квартиру АДРЕСА_1.
З довідки КП «Жилкомсевіс» Дільниця №33, з місця проживання про склад сім'ї та прописку від 13.10.2017року вбачається, що в квартирі АДРЕСА_1, зареєстрована ОСОБА_6 з 16.06.1999року /а.с.13/.
Відповідно до повідомленні Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори від 12.04.2018року №2140/01-16, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5, заяв про прийняття або про відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про право на спадщину не видавалося /а.с.47/.
В судовому засіданні була допитана в якості свідка позивач ОСОБА_1, яка вказала, що вона з 2000року проживала окремо від батьків та не знала, що вони з 2003року були розлучені, тому коли її батько ОСОБА_5 помер у 2011році, вона не подавала заяву про прийняття спадщини.
Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами або договором.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно зі ст. ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Закон не містить чітко визначеного поняття поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.
Позивачем зазначено, що перешкодою у реалізації свого права на подання відповідної заяви була її необізнаність про те, що її батьки розлучилися у 2003році, однак вказана причина на яку ОСОБА_1 посилається як на підставу для визначення їй додаткового строку, не може бути визнана поважною, оскільки відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах спадкування» поважними є причини, пов'язані із об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій.
За таких обставин суд на підставі належним чином оцінених доказів, поданих позивачем, встановив, що належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а саме наявність об'єктивних, непереборних, істотних труднощів, що перешкоджали їй звернутися з відповідною заявою, суду не надано, а тому суд відмовляє у задоволені позову в повному обсязі.
Судовий збір віднести за рахунок позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позову ОСОБА_1 /АДРЕСА_2/ до Територіальної громади в особі Харківської міської ради /м. Харків, пл.Конституції,7/ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області, протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення виготовлено 08.06.2018року.
Суддя Т.М.Довготько