ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/998/16-ц
У Х В А Л А

"13" червня 2018 р. смт. Петриківка

13 червня 2018 р. Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Караула О.А., за участі секретаря судового засідання Дудка В.В., представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив клопотання про призначення додаткової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити на ступні питання:

1.Чи виконаний текст розписки від 03.09.2015 року на суму 382 464,00 дол. США ОСОБА_4 ?

2.Чи відповідає дата виконання розписки даті поставлення підпису ОСОБА_4, а саме 03.09.2015 року?

3.Чи відповідає дата виконання тексту розписки від 03.09.2015 року даті виконання напису суми позики, а саме' «...две тьісячи четьіреста шестьдесят четьіре доллара США»?

Клопотання обґрунтоване тим, що висновком експертизи № 519/520/521-17 від 10.01.2018 року за результатами проведення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документів, експертами безпідставно не надано відповідей на більшість поставлених питань.

Крім того заявник вважає, що експертиза була проведена з суттєвими порушеннями нормативних актів, зокрема З.У «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» , що затверджені наказом Мінюст України № 53/5 від 08.10.1998 року.

Вважає, що експертом безпідставно приймалися до розгляду документи, що містять зразки почерку ОСОБА_4 без їхнього дослідження в судовому засіданні та без надання судом дозволу на їх використання при проведенні експертизи.

Представник позивача ОСОБА_1 проти призначення повторної експертизи заперечував, оскільки судом вже призначалася експертиза з зазначених питань. При цьому експерти не змогли дати відповіді на питання чи виконаний текст розписки від 03.09.2015 року відповідачем, оскільки відповідач ухилився від обовязку надати до експертної установи документи, що містять додаткові зразки його почерку. На інші поставлені питання експерти не змогли відповісти, оскільки для їх зясування необхідно застосовувати руйнівний метод дослідження, що є неможливим так як внаслідок його застосування буде знищена розписка як головний доказ по справі.

Суд заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає що дане клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Так питання щодо відповідності підпису на розписці від 03 вересня 2015 року даті, коли він був підписаний, відповідності дати виконання розписки даті поставлення підпису, а також відповідності дати виконання тексту розписки даті виконання напису суми позики в розписці ставилися на вирішення експертам в ухвалі Петриківського районного суду від 09 жовтня 2017 р. постановленої за клопотанням представника відповідача ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи.

З метою виконання ухвали суду щодо надання відповіді на вищезазначені питання, експертом було заявлено клопотання про надання судом дозволу для використання руйнівних методів дослідження розписки. З урахуванням позиції представника позивача в задоволенні даного клопотання судом було відмовлено, оскільки знищення розписки призведе до втрати доказу отримання позики, на який позивач посилається в своїй позовній заяві. Внаслідок ненадання дозволу судом на застосування руйнівних методів дослідження, відповідей на вищезазначені питання експертами надано не було, оскільки за існуючою методикою надання такого дозволу є необхідною умовою проведення даного виду досліджень.

В новому клопотанні представник відповідача ОСОБА_2 просить призначити повторну експертизу на вирішення якої поставити питання під №2, 3, що за своїм змістом є аналогічними питанням які вже досліджувалися та стосуються зясування питань давності певних частин записів в розписці.

Відповідно до ч. 3 ч. 4 ст. 106 ЦПК України, висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений обєкт експертизи, який є доказом у справі, або змінено його властивості, не замінює сам доказ та не є підставою для звільнення від обовязку доказування.

Висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений обєкт експертизи або змінено його властивості, до розгляду судом не приймається, крім випадків, коли особа, яка його подає, доведе можливість проведення додаткової та повторної експертизи з питань, досліджених у висновку експерта.

Враховуючи, що в матеріалах справи містяться достатні відомості, які дозволяють суду прийти до висновку про те, що проведення повторної судової технічної експертизи по зазначеним питанням потребують надання судом відповідного дозволу на застосування руйнівних методів дослідження, що в свою чергу призведе до повного або часткового знищення обєкта експертизи або змінени його властивості, та як наслідок до неможливості його подальшого розгляду в судовому засіданні як доказу, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення повторної експертизи на вирішення якої поставити питання під №2, 3 - відмовити.

Що стосується питання, яке зазначене в клопотанні під №1, суд зазначає, що згідно висновку експертизи № 519/520/521-17 від 10.01.2018 року експерти не змогли надати відповідь на питання чи виконаний текст розписки від 03.09.2015 року відповідачем, оскільки не було задоволено клопотання щодо надання додаткових зразків почерку відповідача. При цьому суд своєю ухвалою від 09 жовтня 2017 року безпосередньо зобовязав відповідача надати додатково такі зразки, однак відповідач вказані вимоги не виконав.

Таким чином суд вважає, що клопотання представника відповідача про призначення повторної експертизи є безпідставним та розцінює такі дії як спробу затягнути в часі розгляд справи.

В судовому засіданні представником позивача ОСОБА_1 заявлено клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, про збільшення позовних вимог за первісним позовом, про залучення співвідповідача у справі за первісним позовом та зміну предмету первісного позову.

Зокрема позивач вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості співвідповідача дружину ОСОБА_4 - ОСОБА_6, з огляду на наступне.

11.11.2011 між ОСОБА_4 та ОСОБА_7, зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серія 1-КИ № 206187, виданим Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що зроблено в Книзі реєстрації шлюбів запис за № 575.

Відповідно до змісту договору позики від 03.09.2015 ОСОБА_6, перебуваючи у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4, підтвердила, що кошти за даною розпискою отримані її чоловіком за її згодою. Також ОСОБА_6 підтвердила свою згоду на передачу в заставу у якості забезпечення повернення коштів за даною розпискою свого майна, що знаходиться у спільній сумісній власності з ОСОБА_4. Під даним текстом ОСОБА_6 проставлено її власноручний підпис.

Враховуючи вищезазначене, ОСОБА_4 взяв в борг у ОСОБА_3 грошові кошти за договором позики від 03.09.2015 у розмірі 382 464,00 долари США в інтересах сім'ї, про що свідчить напис ОСОБА_6 на розписці від 03.09.2015.

Посилаючись на положення ч. 2 ст. 60, ч. 4 ст. 65, ч. 2 ст. 61, ч. 2 ст. 73 СК України, позивач вважає, що якщо договір був укладений одним із подружжя в інтересах сім'ї, то обов'язки за таким договором виникають не лише у того із подружжя, який уклав такий договір, а й у іншого з подружжя.

Викладене свідчить про те, що має місце спільний борг подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_6, оскільки у того з них, хто не є стороною договору (ОСОБА_6) укладеній другим з подружжя (ОСОБА_4), виникає право спільної власності на майно, одержане за и договором (грошові кошти). Відповідно виникає і обов'язок нести обтяження, пов'язані з набутим майном, в т.ч. цивільну-правову відповідальність у випадку невиконання або неналежного виконання Відповідачем обов'язку за договором позики.

У звязку з залученням співвідповідача у справі за первісним позовом, представник позивача просить прийняти до розгляду заяву про зміну предмета первісної позовної заяви, зокрема щодо солідарного стягнення з відповідачів суми боргу.

Крім того представник позивача, посилаючись на розрахунок процентів за користування позикою на рівні облікової ставки Національного банку України, просить суд прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог за первісним позовом в сумі 652 751,65 доларів США, що згідно з офіційного курсу Національного банку України станом на 12.06.2018 еквівалентно 17 031139,10 грн.

Також представник позивача, посилаючись на те, що розписка від 03.09.2015, видана ОСОБА_4 складена на російській мові, просив залучити до матеріалів справи її переклад з російської мови на українську мову, виконаний 12.06.2016 Бюро перекладів «КиївПереклад».

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення вищезазначених клопотань, оскільки на його думку переклад розписки є неналежним доказом по справі, а клопотання про збільшення позовних вимог за первісним позовом, про залучення співвідповідача у справі за первісним позовом та зміну предмету первісного позову є передчасними. Вважає, що дружина відповідача ОСОБА_6 не може бути відповідачем по справі, однак може бути залучена як третя особа.

Суд заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає що клопотання представника позивача підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд І вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з п. З частини 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частини 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з п. 2 частиною 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов'язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Згідно з п. 2 частиною 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

Враховуючи, що клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, про збільшення позовних вимог за первісним позовом, про залучення співвідповідача у справі за первісним позовом та зміну предмету первісного позову є правом позивача, що передбачено вищезазначеними положеннями ЦПК України, а також приймаючи до уваги, що вказані клопотання заявлені під час проведення підготовчого судового розгляду, суд не вбачає законних підстав для відмови в їх задоволенні.

Керуючись ст. ст.. 2, 43, 49, 51, 106, 258-260 ЦПК України,суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення додаткової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про долучення доказів до матеріалів справи, про збільшення позовних вимог за первісним позовом, про залучення співвідповідача у справі за первісним позовом та зміну предмету первісного позову задовольнити.

Залучити до матеріалів справи переклад розписки від 03.09.2015, виданої ОСОБА_4, з російської мови на українську мову, виконаний 12.06.2016 Бюро перекладів «КиївПереклад».

Залучити до участі у справі за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики, співвідповідача ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Прийняти до розгляду заяву подану представником позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог за первісним позовом та про зміну предмету первісного позову від 12.06.2018 року.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_6 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним відкласти на 13 годину 00 хвилин 03 липня 2018 року в приміщенні Петриківського районного суду Дніпропетровської області, про що повідомити учасників справи.

Співвідповідачу ОСОБА_6 та відповідачу ОСОБА_4 встановити строк у пятнадцять днів з дня отримання копії даної ухвали для подання відзиву на позов, в порядку визначеному ст.178 ЦПК України. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) відповідачами одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копію ухвали надіслати учасникам судового розгляду, а також копію позовної заяви, заяв про збільшення позовних вимог за первісним позовом, про залучення співвідповідача у справі за первісним позовом, зміну предмету первісного позову та доданих до них документів надіслати співвідповідачу ОСОБА_6

Ухвала негайно набирає законної сили і оскарженню не підлягає.

Суддя:ОСОБА_8