Справа № 510/1420/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

24.05.2018 року Ренійський районний суд Одеської області

у складі: - головуючого судді Дудник В.І.;

-за участю секретаря Міхайліченко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 у судові засідання, які призначалися на 06.02.2018р., 22.03.2018 р., будучи належним чином сповіщені, не явилися, відзиву на позов не надали, про причину неявки суд не сповістили, були попереджені, що на підставі ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки без поважних причин або неповідомлення суду про причини неявки, справа буде розглянута у їхню відсутність на підставі даних, що є в матеріалах справи. В судове засідання 24.05.2018р. відповідачі знов не явились.

Представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив справу розглянути у його відсутність.

Згідно із ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У зв'язку із цими обставинами суд прийняв рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. Представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечував.

В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: копія заяви позивача про прийняття спадщини після смерті брата - ОСОБА_3; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_4 - помер ІНФОРМАЦІЯ_1; копія свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.05.2007р.; копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 29.05.2007р.; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_3 - помер ІНФОРМАЦІЯ_2; копія інформаційної довідки за Спадкового реєстру від 20.07.2017р.; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_5 - померла ІНФОРМАЦІЯ_3; копія сертифікату серії НОМЕР_3 на право на земельну частку (пай) у ВАТ «Насінницький радгосп «Перше травня» в с. Лиманське Ренійського району Одеської області розміром 3,48 в умовних кадастрових гектарах від 10.02.2000р., оформленого на ім'я ОСОБА_4; копія сертифікату серії НОМЕР_2 від 14.07.2004р. простих іменних акцій ВАТ «Насінницький радгосп «Перше травня» в кількості 3890 штук, оформленого на ім'я ОСОБА_4; копії свідоцтв про народження позивача та його брата - ОСОБА_3; копія довідки відділу Держгеокадастру у Ренійському районі про вартість земельної частки (паю); копія постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.06.2017 р.

Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивач у справі є сином нині померлого ОСОБА_4 та братом нині померлого ОСОБА_3 За життя братові позивача - ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.05.2007р. належали:

-право на земельну частку (пай) розміром 3,48 в умовних кадастрових гектарах у землі, яка перебуває у колективній власності відкритого акціонерного товариства «Насінницький радгосп «Перше Травня», село Лиманське Ренійського району Одеської області, яке належало померлому ОСОБА_4 на підставі сертифіката серії НОМЕР_3, виданого Ренійською районною державною адміністрацією 10 лютого 2000 року;

-3890 простих іменних акцій номінальною вартістю 0, 25 коп. ВАТ «Насінницький радгосп «Перше Травня» згідно сертифікату серії НОМЕР_2 від 14.07.2004р., оформленого на ім'я ОСОБА_4.

За життя ОСОБА_3 не розпорядився належним йому майном, заповіту не залишив, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Після його смерті відкрилась спадщина на вищезазначене майно (на земельну частку (пай) та акції).

У встановлений законодавством строк для прийняття спадщини після смерті брата позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про її прийняття. Про це свідчить його заява, подана до Ренійської районної держнотконтори в установлений законом строк (30.06.2016р.).

Відповідачі - спадкоємці першої черги за законом (ОСОБА_3, ОСОБА_2) за прийняттям спадщини не зверталися, її не прийняли, їм було відомо, що позивач звернувся за її прийняттям і вони, зі слів позивача, щодо цього не заперечували. В судове засідання відповідачі не явилися з невідомих суду причин.

При зверненні позивача до нотаріальної контори для оформлення прийняття спадщини, в отриманні свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено з причин відсутності оригіналів правовстановлюючих документів на вищевказане майно, про що 27.06.2017р. нотаріусом було винесено відповідну постанову. Необхідні нотаріусу документи позивач надати не може у зв'язку із втратою їх спадкодавцем. Чинним законодавством не передбачена можливість відновлення актів на право власності на земельну ділянку після смерті власника його спадкоємцями за умови, що свідоцтво про право на спадщину щодо цієї земельної ділянки не видано, а на підставі ксерокопії акту неможливо оформити спадщину. Згідно п. 5.1 Інструкції про порядок складання, видачі, реєстрації і зберігання державних актів на право приватної власності на землю, право колективної власності на землю, право власності на землю і право постійного користування землею, договорів на право тимчасового користування землею (в тому числі на умовах оренди) та договорів оренди землі, затвердженої наказом Державного комітету України по земельних ресурсах № 43 від 04.05.1999р., при втраті (псуванні) державного акту на землю власнику або землекористувачу видається відповідний дублікат.

Так як набуте за спадкуванням право власності позивача не було оформлено, він не в змозі отримати дублікат сертифікату на право на земельну частку (пай).

З вищенаведеного виходить, що після смерті ОСОБА_3 вирішити питання про отримання оригіналу необхідного правовстановлюючого документу у позасудовому порядку неможливо, за визнанням права власності на земельний пай та акції, як на об'єкти спадщини, може звернутися тільки спадкоємець в судовому порядку.

Незважаючи на перешкоди, позивач прийняв спадщину за законом в порядку ст. ст. 1269, 1270 ЦК України, що залишилася після померлого ОСОБА_3 і вважає, що має всі законні підстави для визнання за ним права власності на неї, оскільки до держави вона не перейшла, відумерлою не визнана, інші спадкоємці її не прийняли.

Вивчивши матеріали справи та надані документи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню, оскільки його доводи знайшли своє належне підтвердження в судовому засіданні.

Оскільки щодо позовних вимог, обставин справи сторони не заперечують, визнають їх, суд вважає, що факти, які обґрунтовують заявлені вимоги і мають значення для справи встановлені, у зв'язку із чим немає необхідності у підтвердженні їх доказами засобом дослідження показань свідків.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 ЦК України (ст. 1223 ЦК України). За ст. 1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. За ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька так і з боку матері.

Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно поживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємці, які бажають прийняти спадщину, але не проживали постійно із спадкодавцем, зобов'язані подати нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах, суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

Як було встановлено судом, позивач у справі є спадкоємцем другої черги за законом (ст. 1262 ЦК України).

У передбачений законом строк для прийняття спадщини позивач звернувся до нотаріальної контори із відповідною заявою. Як зазначив позивач, після смерті брата у нього були відсутні правовстановлюючі документи на спадкові земельний пай та акції. В даний час оформити своє право на спадщину та отримати відповідне свідоцтво позивач також не має можливості.

Прийняття спадщини є фактом, яке відображає волю спадкоємця придбати майно після смерті спадкодавця. В даному випадку позивач прийняв спадщину юридично, оскільки він у передбачений законом строк подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, позивач прийняв спадщину в порядку ч. 1 ст. 1269 ЦК України, не заявив про відмову від неї.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Таким чином, суд вважає, що позивач є суб'єктом набуття права власності на земельний пай та акції з підстав прийняття спадщини за законом в порядку ч.1 ст. 1269 ЦК України.

З урахуванням викладених позивачем та досліджених у судовому засіданні обставин, суд вважає можливим задовольнити йог вимоги щодо визнання за ним права власності на спадкове майно.

Керуючись ст.ст. 12, 76 - 81, 200, 258, 259, 264 - 265, 268, 280-289, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 15, 328, 1216, 1217, 1218, 1225, 1226, 1258, 1259, 1262, 1274, 1268, 1269, 1270 ЦК України, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (КПП НОМЕР_1) в порядку спадкування за законом право власності на:

- на земельну частку (пай) розміром 3,48 в умовних кадастрових гектарах у землі, яка перебуває у колективній власності відкритого акціонерного товариства «Насінницький радгосп «Перше Травня», село Лиманське Ренійського району Одеської області, оформлену на ім'я ОСОБА_4 на підставі сертифіката серії НОМЕР_3, виданого Ренійською районною державною адміністрацією 10 лютого 2000 року;

- 3890 простих іменних акцій номінальною вартістю 0, 25 коп. ВАТ «Насінницький радгосп «Перше Травня» згідно сертифікату серії НОМЕР_2 від 14.07.2004р., оформленого на ім'я ОСОБА_4,

що належали ОСОБА_6, померлому ІНФОРМАЦІЯ_2

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

В разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області в загальному порядку.

Суддя В.І. Дудник