Справа № 564/492/18
Костопільський районний суд Рівненської області в особі судді - Олійник П. В.
розглянувши в місті Костопіль цивільну справу за позовом ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
В обгрунтування заявлених позовних вимог покликаються на обставини, викладені в позовній заяві.
В судове засідання представник позивача не з'явився. У поданій до суду заяві просить справу розглянути у його відсутності, позов підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи у разі неявки до суду відповідача.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не викликалася відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, проте в ухвалі про відкриття провадження від 15.03.2018 року відповідачці був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. Згідно рекомендованих повідомленнь про вручення поштового відправлення, копію ухвали та копію позовної заяви відповідачка отримала 02.05.2018 року, але відзиву на позовну заяву станом на 01.06.2018 р. не надіслала.
За таких обставин, суд вважає відповідачку належним чином повідомленою та можливим, за згодою представника позивача, розглянути справу на підставі наявних доказів, заочно, відповідно до статті 280 ЦПК України.
У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши представлені у справі докази, дійшов висновку, що позов підлягає до часткового задоволення.
З матеріалів справи встановлено, що між ПАТ КБ "Приватбанк" та відповідачем укладено договір, відповідно до якого, відповідач ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 600 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення що відповідає строку дії картки, та відповідач взяла на себе зобов'язання погашати зазначений кредит та проценти по ньому щомісячно в розмірі 7% від суми заборгованості .
Відповідно до п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, який може збільшити або зменшити його в будь-який момент.
Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів.
Згідно договору відповідач ОСОБА_1 взяла на себе зобов`язання погашати зазначений кредит та проценти щомісячно в розмірі 7% від суми заборгованості (довідка про умови кредитування з використанням кредитки "Універсальна, 30 днів пільгового періоду"), однак зазначені обов'язки порушила, що підтверджується розрахунком заборгованості за договором, таким чином у позивача виникло право вимоги повернення частини позики, що лишилася в розмірі 596,10 грн. та сплати процентів.
Статтею 1048 ЦК України визначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики. Кредитним договором визначено, що ОСОБА_1 отримала кредит зі сплатою 2,5% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом.
Пунктом 1.1.3.2.3 умов і правил надання банківських послуг визначено, що банк має право змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків та при цьому банк, за виключенням випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов'язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта в виписці по картрахунку і якщо протягом 7 днів банк не отримає повідомлення клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт прийняв нові умови. Водночас, зазначеним пунктом визначено, що право зміни розміру наданого на платіжну картку кредитного ліміту банк залишає за собою в односторонньому порядку, по власному рішенню та без попереднього повідомлення клієнта.
Відтак, вимоги позивача про повернення кредиту та відсотків є обґрунтованими та такими, що не суперечать договору.
У разі порушення боржником зобов'язання кредитор відповідно до ст.549, 551 ЦК України кредитор має право на неустойку ( штраф, пеню ). Заборгованість за пенею та комісією становить 3800 грн.. Розмір штрафу встановлений п.2.1.1.7.6 умов надання банківських послуг і згідно розрахунку складає 500 грн. фіксована частка та 1363,09 грн. процентна складова.
Відповідно до довідки про умови кредитування, у разі виникнення прострочених зобов'язань, клієнт сплачує банку пеню, яка є сумою базової процентної ставки за договором, розділеної на 30 і нараховується за кожен день прострочення кредиту та 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць і нараховується 1 раз в місяць, за наявності прострочення по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму більше 50 грн.
Відповідно до ст. 616 ЦК України , суд має право зменшити розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника, якщо кредитор умисно або з необережності сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобов'язання, або не вжив заходів щодо їх зменшення.
З розрахунку заборгованості, вбачається, що відповідачем здійснено остатній платіж 23.06.2015 року в розмірі 100 грн.
Отже, позивач, будучи обізнаним, що позичальник тривалий час перестав сплачувати належні за кредитом договором платежі на погашення боргу, у зв'язку із чим зросла сума заборгованості, з червня 2015 року (дати останньої проплати заборгованості по кредитному договору) не вживав ніяких заходів щодо зменшення розміру збитків протягом двох з споловиною років , що свідчить про те, що своїми діями банк сприяв збільшенню розміру заборгованості.
Таким чином, суд дійшов висновку, що банк своїми діями сприяв збільшенню розміру пені, а тому наявні підстави для зменшення її розміру, відповідно до загальних засад цивільного законодавства, а саме передбачених п.6 ч.1ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності.
Враховуючи вказані обставини, розмір збитків та дії позивача, суд вважає за можливе зменшити розмір пені із суми 3800 грн. до тіла кредиту 596,10 грн.
Враховуючи вищенаведене та те, що процентна складова штрафу залежить від розміру позовних вимог, який був збільшений внаслідок тривалого не звернення позивача до суду, суд вважає, що наявні підстави для зменшення зазначеного штрафу до 100 грн. (процентна складова), відповідно до загальних засад цивільного законодавства, а саме передбачених п.6 ч.1 ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності.
При вирішенні питання про стягнення з відповідача на користь позивача штрафу (фіксована частина), суд виходить з того, що розмір штрафу, в даному випадку, не залежить від часу звернення позивача до суду, а тому вважає, що позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення. Таким чином , з відповідача на користь позивача слід стягнути 500 грн. штрафу.
У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, враховуючи, що позов задоволено частково то з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати в розмірі 1491,74 грн.
На підставі викладеного, керуючись cт., ст.3, 549, 616, 1048, 1054 ЦК України, ст. ст. 13, 141,263, 265, 272, 280 284, 354, 355 ЦПК України, суд
Позовну заяву ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задоволити частково.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Костопільським районний судом за письмовою заявою відповідача, шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущенного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Рівненської області через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

СуддяОСОБА_2