печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Матійчук Г.О.,

секретар Винник С.М.,

справа № 757/21620/17-Ц

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Публічне акціонерне товариство «КИЇВЕНЕРГО»

третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва»

вимоги позивача: відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,-

представник відповідача: Гончаренко І.Л.,

представник третьої особи: Куренков Є.С.,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вимогою про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1, яка знаходиться на 5 поверсі п'ятиповерхового будинку. 18.01.2017 року сталося залиття її квартири з горища будинку. Згідно з актом від 18.01.2017 року причиною залиття стало некоректне підключення системи центрального опалення, роботи з яких виконувало ПАТ АК «Київенерго». На підставі ст. 1166 ЦК України позивач просила стягнути з відповідача завдану шкоду внаслідок залиття та моральну шкоду, яку вона зазнала внаслідок даної події.

В судовому засіданні позивач заявлені вимоги підтримала. просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував. Вказав, що представники відповідача під час складання акту були відсутні, своєї вини вони не визнають. Крім того зазначив, що відповідач не є балансоутримувачем будинку, а відтак не забезпечують управління майном і не несуть відповідальність за його експлуатацію .

Представник третьої особи в судовому засіданні зазначив, що шкоду, завдану внаслідок залиття квартири спричинено з вини ПАТ АТ «Київенерго» у зв'язку з порушенням працівниками порядку підключення тепломереж до будинків.

Дослідивши матеріали справи суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Позивач є власницею квартири АДРЕСА_1, яка знаходиться на 5 поверсі п'ятиповерхового будинку.

18 січня 2017 року сталося залиття квартири АДРЕСА_2, що належить позивачу.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.

Згідно Додатку № 4 в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Згідно акту про залиття, складеного 18.01.2017 року причиною залиття квартири стало некоректне підключення системи центрального опалення, роботи з яких виконувало ПАТ АТ «Київенерго»

Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.

Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири стало некоректне ипідключення системи центрального опалення, роботи з яких виконувало ПАТ АТ «Київенерго», а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв'язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та, як наслідок, відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.

В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 16 000 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини.

У відповідності з роз'ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості.

Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд надходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5 000,00 грн.

З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача також сплачена позивачем при зверненні до суду сума судового збору та витрати на проведення експертизи .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 22, 23, 319, 383, 1166, 1167 ЦК України, ст. ст. 10, 13, 81,141, 258, 263, 265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО», третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» на користь ОСОБА_1 21 567,00 грн. у відшкодування матеріальної шкоди, 5 000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди, 1 400,00 грн. витрат на проведення експертизи та 640,00 грн. у відшкодування судового збору.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» на користь держави судовий збір в розмірі 640,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1: АДРЕСА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Відповідач: Публічне акціонерне товариство «КИЇВЕНЕРГО»: 01001, м. Київ, пл. Івана Франка, б.5, .

Дата складення повного судового рішення 04 червня 2018 року.

Суддя Г.О.Матійчук