Номер провадження 2/754/1955/18
РІШЕННЯ

Іменем України

24 травня 2018 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Малинки А.Ю.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника 3-особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Будівельник-8» та ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 у жовтні 2017 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Будівельник-8» та ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування. Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік - ОСОБА_5, після смерті якого відкрилась спадщина на кооперативну квартиру АДРЕСА_1. У встановлений законом термін позивач звернулась до 15-київської державної нотаріальної контори з заявою на прийняття спадщини, однак 21.09.2017 остання отримала від державного нотаріуса відмову у вчиненні нотаріальних дій, а саме у видачі свідоцтва на спадщину за законом на вказану квартиру, у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно, та внаслідок чого позивач змушена звертатись до суду і з даним позовом, відповідно до вимог якого просить суд визнати за нею в порядку спадкування право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, після смерті її чоловіка - ОСОБА_5

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_8 від 17.10.2017, було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2018, у зв'язку із звільненням судді ОСОБА_8, справу було передано на розгляд новому складу суду - головуючому Зотько Т.А.

В ході підготовчого розгляду справи судом позивачем було подано заяву про зменшення позовних вимог, відповідно до яких остання вже просила суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка - ОСОБА_5. Дана заява була прийнята судом у підготовчому засіданні від 04.04.2018.

Окрім цього, за клопотанням сторони позивача було витребувано письмові докази, а саме витребувано від 15-київсьокої державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи №486/2017, що була відкрита після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвалою суду від 04.04.2018 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Позивач та її представник - ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві.

Представник третьої особи: ОСОБА_4 - ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснив, що його довіритель також зверталась до 15-київської державної нотаріальної конторою із відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті її батька - ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, однак їм з позивачем державним нотаріусом було відмовлено у видачі належних свідоцтв про прийняття спадщини за законом, у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спірне нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1. Крім того, як було зазначено представником у судовому засіданні ОСОБА_4 було подано до Деснянського районного суду м.Києва також було подано позов про визнання за нею права власності на 1/2 частину вказаної квартири, провадження по якому наразі триває, а тому в цілому вони не заперечували проти визнання за позивачем права власності, згідно зменшеного розміру позовних вимог, а саме на 1/2 частину даної квартири, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Крім цього, представником Київської міської ради - ОСОБА_6 в ході підготовчого розгляду справи було направлено суду відзив на позовну заяву з клопотанням про розгляд справи у відсутності їх уповноваженого представника та прийняти рішення про відмову у задоволені позову, оскільки Київська міська рада є неналежним відповідачем у справі, який долучений до матеріалів справи.

Представник третьої особи - ЖБК «Будвельник-8» у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення поштового відправлення. При цьому представником Кооперативу було направлено на адресу суду письмове клопотання з проханням проводити розгляд даної справи за його відсутності.

Враховуючи положення ст.223 ЦПК України, а також те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі нез'явившихся представника відповідача та представника третьої особи - ЖБК «Будівельник-8» на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Заслухавши вступне слово позивача та її представника - ОСОБА_2, та представника третьої особи ОСОБА_4 - ОСОБА_3, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 19.09.2001 ОСОБА_1 та ОСОБА_5 уклали шлюб, який був зареєстрований Відділом реєстрації актів громадянського стану Ватутінського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис №1220, що підтверджується наданою копією свідоцтва про шлюб (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 56 років помер чоловік позивача - ОСОБА_5, про що Відділом державної реєстрації смерті ОСОБА_7 територіального управління юстиції у м.Києві було видано відповідне свідоцтво про смерть (а.с.9).

Разом з цим, відповідно до поданих суду копій свідоцтва про народження та копії свідоцтва про одруження (на підтвердження факту зміни особою прізвища), встановлено, що третя особа - ОСОБА_4 являється рідною донькою померлого ОСОБА_5 (а.с.41, 45).

З наданої суду копії спадкової справи №486/2017, заведеної 15-київською державною нотаріальною конторою щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5, вбачається, що 20.04.2017 та 23.05.2018 позивач та 3-особа: ОСОБА_4 звернулись до нотаріальної контори з відповідними заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 (а.с.99).

Згідно Постанов державного нотаріуса 15 київської державної нотаріальної контори від 21.09.2017 року, як позивачу так і третій особі - ОСОБА_4 було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на належні їм частки у спадковому майні, яке складається з квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, у зв'язку із відсутністю у спадкоємців необхідних правовстановлюючих документів на нерухоме майно (а.с.120, 122).

Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно положення статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.

Відповідно до наданої суду копії ордеру на жиле приміщення у будинку Житлово-будівельного кооперативу серії НОМЕР_2, виданого 03.04.1989 виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК «Будівельник-8», затвердженого рішенням Комітету від 31.03.1989 №259, вбачається, що ОСОБА_5 як члену ЖБК надано на сім'ю з двох осіб право на зайняття житлового приміщення, жилою площею 30,52 кв.м. - квартири АДРЕСА_1 (а.с.7).

Як вбачається з відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна право власності на квартиру АДРЕСА_1 - не зареєстровано (а.с.116).

Відповідно до ч.1 ст.15 Закону України "Про власність" (діючого на момент виникнення правовідносин) член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває право власності на це майно.

Згідно ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону.

Відповідно до довідки Житлово-будівельного кооперативу «Будівельник-8», яка була видана померлому ОСОБА_5, як власнику кооперативної квартири АДРЕСА_1, зазначено, що сума пайового внеску на квартиру у розмірі 9028,71 руб. була сплачена 11.06.1992 року в повному обсязі, що складає суму паєнакопичення. Вказана квартира розташована на 10 поверсі десятиповерхового будинку, квартира двокімнатна, ізольована, складається із окремих кімнат, кухні, коридору, туалету, ванної кімнати, балконів. Загальна площа квартири складає 48,90 кв.м, житлова 30,40 кв.м. Громадянин ОСОБА_5 є членом ЖБК «Будівельник-8» з 08.01.1987 року (а.с.13).

У відповідності до положень ст. 384 Цивільного кодексу України, член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Згідно з п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті були внесені повністю пайові внески за квартиру, вона включається до складу спадщини.

Як встановлено вище, ОСОБА_5 повністю сплатив пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1.

Отже, враховуючи вищенаведені норми законодавства, спадкодавець ОСОБА_5, за життя набув право власності на вказану квартиру.

Звертаючись до суду з позовною заявою ОСОБА_1 просить суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З огляду на викладене, об'єктивно дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи той факт, що виплата паєнакопичення відбулась, суд дійшов висновку, що доводи, викладені в позові є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в частині визнання за позивачем права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 11, 321, 328, 384, 392, 1218, 1258, 1261, 1268, 1296 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 „Про судову практику у справах про спадкування", ст.ст.4, 10, 12, 13, 18, 19, 57, 76, 79, 81, 88, 95, 141, 209, 223, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Будівельник-8» та ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 народження, РНОКПП НОМЕР_1, право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка - ОСОБА_5.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення складено 01.06.2018.

Суддя: