РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5749/18

пр. № 2/759/4578/18

29 травня 2018 року Святошинський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Рагімової Т.О.

позивача ОСОБА_2, представника позивача ОСОБА_3,

відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 (03194, АДРЕСА_1) до ОСОБА_4 (03194, АДРЕСА_1), ОСОБА_5 (03194, АДРЕСА_1), третя особа: Святошинська районна у м. Києві державна адміністрація (03115, м. Київ, пр. Перемоги, 97) про визначення порядку користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

18.04.2018 року ОСОБА_2 . звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5 в якому просить встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином у користування ОСОБА_2 виділити житлові кімнати площею 17,0 та 10,4 кв.м; у користуванні ОСОБА_4 залишити житлову кімнату площею 10,3 кв.м разом з балконом; у користуванні ОСОБА_5 залишити житлову кімнату площею 18,2 кв.м разом балконом; в загальному користування залишити кухню - 5,9 кв.м, вбиральня -1,1 кв.м, ванна кімната -2,2 кв.м, коридор -8,0 кв.м, комора - 1,1 кв.м.

В обгрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона та відповідачі проживають на підставі ордеру № НОМЕР_1 на жиле приміщення у квартирі АДРЕСА_1 з 1972 року. Не зважаючи на те, що співмешканці є родичами позивача, дійти згоди щодо солідарної оплати за спожиті житлово-комунальні послуги сторони не можуть. Особовий рахунок на вищевказану квартиру оформлений на ОСОБА_2, а тому вона виступає єдиним боржником у відносинах із постачальниками житлово-комунальних послуг. Неодноразові звернення до відповідачів щодо мирного врегулювання питання щодо оплати комунальних послуг були проігноровані. При зверненні до Святошинської РДА в м. Києві про зміну договору найму та ініціювання виселення відповідачів з найманого житла у зв»язку із невиконанням своїх обов'язків, у наданій відповіді вказувала на право позивача звернутись до суду. Оскільки спірна квартира не може бути поділена в натурі, для усунення спорів та конфліктів щодо користування квартирою між співвласниками, позивач вважає за можливе встановити порядок користування квартирою для поділу плати за спожиті житлово-комунальні послуги.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Відповідачі заперечували проти позовних вимог та зазначили, що кожному із сторін у користування належить 18 кв.м житлової площі. Позивач користується двома ізольованими кімнатами (17,0 кв.м та 10,4 кв.м), тоді як ОСОБА_4 користується 10.3 кв.м, а ОСОБА_5 18.2 кв.м, яка є прохідною. Пояснили, що порядок користування квартирою, який пропонує позивач порушує їхні права. Просять відмовити у позові.

Представник Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явилась, про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, просила слухати справу без її участі та надала відзив у якому зазначила, що заперечує проти позовних вимог, оскільки зазначений в позові розподіл житлової площі суперечить ст. 63 ЖК Української РСР.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02.05.2018 року провадження у справі відкрито.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.05.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Встановлено, що ОСОБА_6 Виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів видано ордер на жиле приміщення № НОМЕР_1 на право заняття чотирьох кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 на сім'ю з восьми осіб, а саме дружину ОСОБА_7, доньок ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_2, ОСОБА_9, ОСОБА_6, ОСОБА_10 та сина ОСОБА_2 Ордер виданий на підставі рішення Виконкому Радянської районної ради від 13.06.1972 року № 962 /а.с.10/.

Як вбачається із поверхневого плану квартира № АДРЕСА_1 складається з трьох ізольованих кімнат 10,3 кв.м, 10,4 кв.м та 17,0 кв.м та однієї прохідної кімнати 18,2 кв.м/а.с.12/.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Ленінградської районної Ради народних депутатів № 20-13 від 14.01.1985 року особовий рахунок на чотирьохкімнатну квартиру № АДРЕСА_1 переоформлена з ОСОБА_6 на позивача ОСОБА_2./а.с.11/.

Як вбачається із довідки форми № 3 наданої КК «Центр комунального сервісу» № 02/0802 -314 від 20.01.2017 року за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_2, ОСОБА_11, ОСОБА_5./а.с.18/.

Відповідно до листа № 107/56/к-880-17 від 05.01.2018 року КП «Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» укласти по вищевказаній квартирі окремі договори найму житлового приміщення не можливо без згоди всіх зареєстрованих осіб у зазначеному житловому приміщенні/а.с.15/.

Відповідно до претензії від 14.04.2017 року № 36/33П-153882 ПАТ «Київенерго» ОСОБА_2 як власник особового рахунку має заборгованість у розмірі 23 111,83 грн/а.с.16/.

Начальником центру з договірної роботи ПАТ «Київенерго» розглянуто звернення ОСОБА_2 про розподілення особових рахунків та повідомлено, що їй необхідно звернутися до будь-якого Центру обслуговування клієнтів ПАТ «Київенерго» з пакетом документів/а.с.17/.

Відповідно до ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо).

Частиною 1 ст. 64 ЖК України передбачено, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством (ст. 103 ЖК України).

В силу ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України, член сім'ї наймача вправі вимагати. за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку (ч. 2 ст. 104 ЖК).

Позивач посилається на те, що порядок користування який пропонує є звичний, який встановлений роками, однак суд не приймає дану обставину до уваги, оскільки відповідачі заперечували проти даного порядку користування та вважають, що виділення позивачу у користування двох ізольованих кімнат порушить їх права. Даний порядок склався в силу того, що позивач врізала у двері замки і не бажає цей порядок змінювати.

Також, слід зазначити, що житлова площа кімнат складає 55,9 кв.м, тобто на кожного зареєстрованого члена сім'ї припадає 55,9:3=18,6 кв.м жилої площі, при виділі ОСОБА_2 у користування житлових кімнат 17,0 кв.м та 10,4 кв.м, що становитиме 27,4 кв.м порушить права інших членів сім'ї, які проживають у вищевказаній квартирі.

Враховуючи викладене, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог ОСОБА_2, а тому дані вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного керуючись ст. 63, 64, 104 ЖК України, ст.ст. 12, 76, 81, 259, 263-265, 268, 351, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задовленні позову ОСОБА_2 (03194, АДРЕСА_1) до ОСОБА_4 (03194, АДРЕСА_1), ОСОБА_5 (03194, АДРЕСА_1), третя особа: Святошинська районна у м. Києві державна адміністрація (03115, м. Київ, пр. Перемоги, 97) про визначення порядку користування житловим приміщенням відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Н.О. Петренко