Справа № 635/6322/17
Провадження № 635/123/2018
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

07 червня 2018 року смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Ільїної Г.І.,

секретар судового засідання - Літінська Г.В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини, -

в с т а н о в и в :

30 жовтня 2017 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання дружини.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20.11.2017 р. провадження по справі було відкрито і справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Судові засідання по даній справі, призначені на 13.12.2017 р., 17.01.2018 р., 26.02.2018 р., 26.03.2018 р., 10.05.2018 р., 07.06.2018 р. неодноразово відкладались, позивач про них була повідомлена належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень. Про причини неявки ОСОБА_1 суд не повідомляла, заяв про розгляд справи без її участі до суду не подавала.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу частини третьої статті 131 ЦПК України, суд визнає, що ОСОБА_1 повторно не зявилась до суду без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявка, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог частин першої статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії» заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обовязком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 13.12.2017 р., 17.01.2018 р., 26.02.2018 р., 26.03.2018 р., 10.05.2018 р., 07.06.2018 р. не зявлялась, причини своєї неявки суду не повідомляла, заяви про розгляд справи без її участі не надходили, суд вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина третя статті 257 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 223, 257, 260, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє її прав на повторне звернення до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо така скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення їм ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Харківський районний суд Харківської області.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г.І. Ільїна