печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар судового засідання Павленко В.О.,

справа № 757/23824/14-Ц

учасники справи:

позивач: Публічне акціонерне товариство «Банк Національний кредит»

відповідач: ОСОБА_2

третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк Національний кредит» до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3 про стягнення шкоди,

представник позивача ОСОБА_20,

представник відповідача ОСОБА_5,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2014 року позивач ПАТ «Банк Національний кредит» звернувся з позовом до ОСОБА_2 про стягнення шкоди, мотивуючи тим, що позивач 27 серпня 2013 року отримав квартиру АДРЕСА_1 у рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 26 травня 2014 року відповідач у виконання рішення суду звільнила квартиру. Проте, 12 червня 2014 року представниками позивача проведено детальний огляд квартири та виявлено значні пошкодження стін, підлоги, стелі, сантехніка повністю демонтована, вікна та двері пошкоджено таким чином, що останні не придатні для використання за призначенням, знищено всю електропроводку. Вартість відновлення стану квартири до придатного для використання за призначенням складає 156 675 грн. 60 коп. згідно з кошторисом ТОВ «Еліт Холдінг ЛТД». З урахуванням наведеного, позивач звернувся з вказаним позовом до суду та просив стягнути з відповідача 156 675 грн. 60 коп.

Ухвалою суду від 2 вересня 2014 року провадження у справі відкрито та призначено до судового розгляду на 19 вересня 2014 року (т. 1 а.с. 60).

У зв'язку з неявкою сторін розгляд справи відкладено до на 20 жовтня 2014 року, за результатами якого ухвалено заочне судове рішення про задоволення позовних вимог та стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Банк Національний кредит» 156 675 грн. 60 коп. у відшкодування майнової шкоди та 1 566 грн. 76 коп. у відшкодування судового збору (т. 1 а.с. 71-72).

31 травня 2016 року відповідачем ОСОБА_2 подано заяву про перегляд заочного рішення у справі (т. 1 а.с. 87-90), розгляд якої призначено на 30 червня 2016 року.

Представником відповідача ОСОБА_7 подано письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення (т. 1 а.с. 97).

За результатами розгляду заяви заочне рішення скасоване та справу призначено до судового розгляду на 8 вересня 2016 року (т. 1 а.с. 105).

8 вересня 2016 року розпочато розгляд справи за відсутності представника позивача ОСОБА_7, оскільки ним подано відповідну заяву (т. 1 а.с. 110) та у справі оголошено перерву до 6 жовтня 2016 року у зв'язку з зайнятістю судді в колегіальному розгляді кримінальної справи та для виклику представника позивача для надання ним пояснень (т. 1 а.с. 118-119).

6 жовтня 2016 року сторони надали пояснення та допитано ОСОБА_8 як свідка у справі, оголошено перерву до 15 листопада 2016 року для надання додаткових доказів у спарві (т. 1 а.с. 124-145).

Допитана як свідок ОСОБА_8 пояснила суду, що на даний час у спірній квартирі проживає молода сім'я. Про пошкодження квартири їй нічого невідомо.

15 листопада 2016 року розгляд справи знято зі складу на 23 листопада 2016 року у зв'язку з перебуванням судді у відпустці.

23 листопада 2016 року за клопотання представника позивача ОСОБА_7 (т. 1 а.с. 130) та представника відповідача ОСОБА_19 (т. 1 а.с. 136) відкладено розгляд справи на 18 січня 2017 року.

18 січня 2017 року, 8 лютого 2017 року розгляд справи знято зі складу з причин перебування судді у відпустці та на лікарняному відповідно.

6 березня 2017 року представником відповідача ОСОБА_10 заявлене клопотання про витребування Печерському УП ГУ НП у м. Києві доказів - висновку судової будівельно-технічної експертизи щодо розміру матеріального збитку (т. 1 а.с. 150), котре задоволене судом, у зв'язку з чим оголошена перерва у судовому засіданні до 4 квітня 2017 року.

4 квітня 2017 року розгляд справи знято зі складу на 25 травня 2017 року у зв'язку з перебуванням судді у відпустці.

У зв'язку з неявкою сторін та необхідністю витребування висновку судової будівельно-технічної експертизи щодо розміру матеріального збитку у справі оголошено перерву до 26 червня 2017 року (т. 1 а.с. 166).

У зв'язку з невиконання ухвали суду про витребування доказів 26 червня 2017 року постановлено ухвалу про тимчасове вилучення в Печерському УП ГУ НП у м. Києві висновку судової будівельно-технічної експертизи щодо розміру матеріального збитку та у справі оголошено перерву до 8 вересня 2017 року (т. 1 а.с. 173).

Через ненадання вказаного висновку судом повторно постановлено ухвалу про тимчасове вилучення в Печерському УП ГУ НП у м. Києві висновку судової будівельно-технічної експертизи щодо розміру матеріального збитку та у справі оголошено перерву до 11 жовтня 2017 року (т. 1 а.с. 179).

12 вересня 2017 року на виконання ухвали Печерським УП ГУ НП у м. Києві надано висновок експертизи (т. 1 а.с. 112-190).

11 жовтня 2017 року представником відповідача заявлене клопотання про долучення доказів у справі - договору іпотеки (т. 1 а.с. 191), котре задоволено судом, та за клопотання відповідача ОСОБА_2 у справі оголошено перерву до 27 листопада 2017 року для виклику її представника (т. 1 а.с. 108).

22 листопада 2017 року від відповідача надійшла заява про відкликання позовної заяви і перегляд заочного рішення (т. 1 а.с. 209-212), у задоволенні котрих ухвалою суду від 27 листопада 2017 року, занесеною до журналу судового засідання відмовлено (т. 1 а.с. 221) та оголошено перерву до 26 січня 2018 року у зв'язку із залученням до участі у справі ОСОБА_3 - власника квартири, щодо якої вирішується питання про стягнення майнової шкоди, як третьої особи (т. 1 а.с. 221).

26 січня 2018 року у справі оголошено перерву до 13 березня 2018 року у зв'язку з витребуванням у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дмух Б.Л. документів, на підставі яких було здійснено запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з приводу посвідчення права власності на квартиру АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 226, 228).

У судовому засіданні представники позивача ОСОБА_12, ОСОБА_10 позовні вимоги підтримали з обставин, вказаних у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_20 заперечили щодо задоволення позову, мотивуючи тим, що відповідач передала ключі від квартири представнику банку. Ніяких претензій щодо зовнішнього огляду квартири у нього не було. П. 6 акту прийому-передачі квартири з'явився згодом. Коли позивач вказаний акт підписувала цього пункту не було. Акт про пошкодження квартири вона не підписувала, оскільки про нього їй не було нічого відомо. Вважає, що працівники банку самі після передачі квартири її пошкодили, оскільки з нею були в неприязних стосунках. Крім того, у такий спосіб намагались занизити вартість квартири, щоб в подальшому продати її своєму співробітнику, що і було ними зроблено.

Третя особа ОСОБА_3 до судового засідання не з'явився. Тому, суд розглянув справу без його участі, оскільки у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін.

Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що на виконанні ВДВС Печерського РУЮ у м. Києві перебувало виконавче провадження №35186968 на підставі виконавчого листа № 2-1595/12, виданого 07.11.2012 року Печерським районним судом м. Києва про звернення стягнення на предмет іпотеки - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, що належала відповідачу ОСОБА_13 в рахунок часткового погашення заборгованості фізичної особи ОСОБА_14 за кредитним договором № 32ф/2007/02-287/2-1 від 25.05.2007 року перед ПАТ «Банк Національний кредит» в розмірі 1 200 000 грн., що становить заборгованість за кредитом.

ПАТ «Банк Національний кредит» згідно зі ст. 49 Закону України «Про іпотеку» виявив бажання придбати вказане нерухоме майно за початковою ціною 671 107 грн. шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна.

У зв'язку з реалізацією цього права 27.08.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Паракудою І.В., на підставі акта про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу, затвердженого начальником відділу державної виконавчої служби Печерського районного управління юстиції у м. Києві 19 липня 2013 року, видано свідоцтво, згідно з яким ПАТ «Банк Національний кредит» став власником майна - двокімнатної квартири АДРЕСА_1 (а.с. 5-7).

27.08.2013 року відповідно до положень ст. 182 ЦК України за позивачем зареєстровано право власності на зазначене нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

З дати державної реєстрації і по 12.06.2014 року позивач не міг користуватися своїм майном, оскільки в квартирі проживала попередня власниця - відповідач ОСОБА_2

На підставі рішення Печерського районного суду м. Києва від 26.05.2014 р. про виселення ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 11), остання погодилась добровільно звільнити квартиру.

Судом встановлено також, що до 12.06.2014 року ОСОБА_2 постійно проживала в помешканні, квартира була в жилому стані, оскільки представником позивача здійснювався огляд квартири неодноразово.

24.07.2013 р. представником Банку складено акт перевірки предмета іпотеки (т. 1 а.с. 12). Також огляд та подальший опис квартири здійснювався державним виконавцем державної виконавчої служби Печерського РУЮ в м. Києві під час виконавчого провадження (акт опису та арешту майна від 15.11.2012 р.) (т. 1 а.с. 14-17). Квартира реалізовувалась з торгів як жила та придатна для проживання.

Відповідно до п. 4.1.2, 4.1.6 іпотечного договору, укладеного між позивачем та відповідачем - ОСОБА_2, остання зобов'язувалась у випадку пошкодження або знищення предмета іпотеки з будь-якої причини, письмово повідомити про це банк, вживати за власний кошт всі необхідні заходи для належного збереження майна, включаючи раціональну експлуатацію та захист предмета іпотеки від незаконних посягань та вимог інших осіб (т. 1 а.с. 193-197).

ОСОБА_2 з моменту укладення іпотечного договору - 25.05.2007 р. до моменту звільнення квартири - 12.06.2014 року не зверталась до банку з будь-якими листами щодо пошкодження майна іншими особами.

Разом з тим після звільнення квартири було з'ясовано, що вона має пошкодження.

Так, відповідно до акту прийому-передачі квартири від 12 червня 2014 року (т. 1 а.с. 18), котрий підписаний представником позивача ОСОБА_16 та відповідачем ОСОБА_2, будь-яких пошкоджень квартири зафіксовано не було. При цьому, відповідач передала позивачу ключі від квартири, поштової скриньки, дверей від під'їзду. Сторони зафіксували показники лічильників, відповідач підвередила відсутність особистих речей, відсутність заборгованості по комунальним послугам (т. 1 а.с. 18).

Крім того, відповідно до акту огляду житлового приміщення квартири АДРЕСА_1 від 12 червня 2014 року зафіксовано пошкодження квартири. Зокрема, виявлено значні пошкодження стін, підлоги, стелі, сантехніка повністю демонтована, вікна та двері пошкоджено таким чином, що останні не придатні для використання за призначенням, знищено всю електропроводку (т. 1 а.с. 19).

В подальшому, 20.06.2014 року представником банку Бондаренко Н.О., за участю інженера комунального підприємства «Печерська Брама», інженера ТОВ «Еліт Холдінг ЛТД», понятих складено акт, де детально описано пошкодження (т. 1 а.с. 20-21).

ТОВ «Еліт Холдінг ЛТД» складено кошторис відновлення квартири, тобто визначено вартість робіт відновлення жилого стану квартири, яка склала 156 675,60 гривень (т. 1 а.с. 28-54).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже закон пов'язує відшкодування шкоди особою за наявності таких умов:

а) неправомірність поведінки особи

б) наявність шкоди

в) причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов'язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Разом з тим, беззаперечних доказів вини відповідача у завданні шкоди позивачу внаслідок пошкодження квартири суду не надано.

Акт про пошкодження суд ставить під сумнів, оскільки він складений представником позивача ОСОБА_16, а також співробітниками банку: ОСОБА_18, ОСОБА_3, котрий в подальшому став власником цієї квартири, що не заперечили представники позивача у судовому засіданні.

Крім того, у вказаному акті міститься перелік пошкоджень квартири, котра раніше належала відповідачу.

Вказаний акт відповідач не підписувала та в ньому не зазначається про те, що від підпису цього акту відповідач відмовилась.

Враховуючи, що вказаний акт був складений лише працівниками позивача, один з яких ОСОБА_3 в подальшому став її власником (2.04.2015 року (т. 1 а.с. 220), без участі сторонніх осіб (сусідів, працівників ЖЕКу, відповідача, а актож те, що квартира на час її придбання ОСОБА_3 відповідала даним, які зазначені в технічному стані, недоліків чи дефектів, які значно знижують чи перешкоджають можливості використання за цільовим призначенням не було, претензій до продавця щодо якісних характеристик відчужуваної квартири покупець немає (п. 10 договору купівлі-продажу квартири від 2.04.2015 року), суд дійшов висновку про недоведеність неправомірних дій відповідача ОСОБА_2 щодо пошкодження квартири, у зв'язку з чим підстав для задоволення позову немає.

При цьому також суд враховує, що на даний час Печерським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004462 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України за заявою ПАТ «Банк Національний Кредит» щодо пошкодження квартири за адресою: АДРЕСА_1 на загальну суму 156 675,6 грн. (т. 1 а.с. 151-152).

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 17.09.2015 року № 16193/14-43 вартість ремонтно-будівельних робіт по усуненню пошкоджень, які встановлені на момент обтяження в квартирі, а також розмір матеріальної шкоди, встановленої на момент проведення обстеження становить 108 582 грн. Вартість ремонтно-будівельних робіт, котрі необхідно провести для усунення пошкоджень квартири відповідно до актів пошкодження, огляді місця події та розмір матеріальної шкоди становить 107 801 грн. (т. 1 а.с. 182-190).

Враховуючи, що на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває; винних осіб у пошкодженні квартир не встановлено; відсутні судові рішення про визнання осіб винуватими у пошкодженні квартири; акт про пошкодження складений лише працівниками банку за відсутності відповідача, працівників ЖЕКу, сусідів; у ньому відсутній запис, що відповідач відмовилась від його підписання; не складений акт відмови відповідача від підписання пошкоджень; відсутні дані щодо заподіяння пошкоджень квартирі відповідачем, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог через їх недоведеність.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України понесені позивачем судові витрати відповідачем не відшкодовуються.

На підставі викладеного та керуючись ст. 1166, ст. 12, 13, 81, 141-142, 200, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Банк Національний кредит» до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3 про стягнення шкоди - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Публічне акціонерне товариство «Банк Національний кредит»: 04053, м. Київ, вул. Тургенєвська, 52/58,

Відповідач: ОСОБА_2: 02092, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_3: 03053, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2.

Суддя О.В.Батрин