Постанова

Іменем України

07 червня 2018 року

м. Київ

справа № 753/133/17

провадження № 61-15065св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Пророка В.В., Фаловської І. М.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровська набережна, 26-А»,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13 листопада 2017 року, у складі судді Коренюк А. М., та постанову Апеляційного суду м. Києва від 21 лютого 2018 року, у складі колегії суддів: Українець Л. Д., Немировської О. В., Оніщука М. І.,

ВСТАНОВИВ :

У січні 2017 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровська набережна, 26-А» (далі - ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А») про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» від 06 червня 2015 року в частині створення ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» та затвердження його статуту.

Позивач зазначала, що вона є власником квартири АДРЕСА_1. 06 червня 2015 року було проведено установчі збори ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» на яких прийнято рішення про створення ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» та затвердження його статуту.

В обґрунтування позову посилалась на порушення встановленої законодавством процедури скликання та проведення установчих зборів, оформлення результатів голосування на них, яке відбулось за відсутності кворуму, що вказує на недійсність прийнятих такими установчими зборами рішень, якими порушено її права, як співвласника будинку.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13 листопада 2017 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що рішення про створення ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» та затвердження його статуту було прийнято шляхом поіменного голосування та оформлено особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результатів голосування («за» чи «проти»), що відображено у додатку до протоколу установчих зборів, з дотриманням кворуму, оскільки присутніми були 108 власників квартир (уповноважених ними осіб), що складало 59,34 % від загальної чисельності співвласників будинку. Правильність відображення результатів голосування жодним із учасників загальних зборів оскаржено не було.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 21 лютого 2018 року рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13 листопада 2017 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що місцевим судом повно встановлені обставини справи, юридична природа спірних правовідносин та закон, який їх регулює, визначено правильно. Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що список поіменного голосування співвласників будинку є документом, який підтверджує як кількість присутніх на зборах учасників, так і волевиявлення кожного з них, а ведення реєстру осіб, що з'явились на збори, законом не вимагається.

У касаційній скарзі, поданій у березні 2018 року, ОСОБА_4 просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У касаційній скарзі заявник посилається на те, що правомочність установчих зборів не може підтверджуватись списками поіменного голосування та має бути встановлена до початку голосування на підставі реєстру співвласників будинку, присутніх на установчих зборах.

Заявник звертає увагу на помилковість висновку апеляційного суду щодо застосованої місцевим судом редакції статті 6 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку», яка набрала чинності 1 липня 2015 року, тобто після прийняття установчими зборами оскаржуваних рішень.

Касаційна скарга також містить посилання на порушення апеляційним судом норм процесуального права, у зв'язку із необґрунтованим відхиленням клопотання позивача про виклик свідків, а також забороною її представнику приймати участь в апеляційному провадженні, що призвело до незаконного позбавлення права на отримання нею правничої допомоги.

У відзиві на касаційну скаргу ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» вказує на законність та обґрунтованість оскаржуваних рішень, у зв'язку із чим просить їх залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Касаційна скарга ОСОБА_4 не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Основним законодавчим актом, що регулює діяльність об'єднання співвласників багатоквартирних будинків є Закон України від 29 листопада 2001 року № 2866-III «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Згідно положень статей 4 та 6 вказаного Закону (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваних рішень), об'єднання створюється для забезпечення і захисту прав його членів та дотримання їхніх обов'язків, належного утримання та використання неподільного і загального майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об'єднання створюється як організація для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об'єднання визначається цим Законом та іншими законами України. В одному житловому комплексі може бути створене тільки одне об'єднання. Для створення об'єднання скликаються установчі збори. Кожний власник на установчих зборах має один голос, незалежно від площі та кількості квартир або приміщень, що перебувають у його власності. Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Рішення оформлюється особистим підписом кожного, хто проголосував, у протоколі із зазначенням результату голосування (&q?ях;за&q?ме; чи &q?ло;проти&quРі;). Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше двох третин присутніх осіб, які мають право голосу. Установчі збори правомочні, якщо на них присутні більше п'ятдесяти відсотків власників.

Судом установлено, що відповідно до Протоколу установчих зборів ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» від 06 червня 2015 року були присутні 108 власників квартир (уповноважені ними особи), що складає 59,34 % від загальної чисельності співвласників будинку.

По другому питанню порядку денного щодо створення Об'єднання та затвердження його найменування «За» проголосували 93, «Проти» - 4, «Утримався» - 1. Рішення прийнято.

По третьому питанню порядку денного (щодо затвердження Статуту ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А») «За» проголосували 92, «Проти» - 4, «Утримався» - 1. Рішення прийнято. (а.с.22-26).

Зі списку поіменного голосування співвласників будинку з питання створення ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» та затвердження його найменування вбачається, що з 182 власників квартир були відсутні - 74, присутні - 108, проголосували «За» - 97, «Проти» - 8, «Утримались» - 3. (а.с.27-36).

Зі списку поіменного голосування співвласників будинку з питання затвердження Статуту ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» вбачається, що з 182 власників квартир були відсутні - 74, присутні - 108, проголосували «За» - 96, «Проти» - 8, «Утримались» - 4. (а.с.37-46).

Наведене свідчить про те, що оскаржувані рішення про створення ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» та затвердження його статуту було прийнято у відповідності до вимог законодавства, шляхом поіменного голосування, та оформлено особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результатів голосування («за» чи «проти»), що відображено у додатках до протоколу установчих зборів.

Згідно списків поіменного голосування позивач утрималась від волевиявлення щодо створення ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А», а також затвердження його статуту.

Виходячи із встановлених обставин справи та враховуючи законодавчі положення, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, місцевий суд, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов вірного висновку про правомочність установчих зборів, на що вказує присутність більше п'ятдесяти відсотків власників, а саме 59,34% від загальної чисельності співвласників будинку.

Посилання заявника на необхідність існування реєстру співвласників будинку, присутніх на установчих зборах, як на єдиний доказ встановлення правомочності установчих зборів ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А» колегією суддів не приймається у зв'язку із необґрунтованістю та відсутністю законодавчо закріплених вимог щодо складання та ведення такого реєстру.

Згідно абзацу 1 частини першої статті 60 ЦПК України (в редакції, чинній на момент ухвалення рішення судом першої інстанції) кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_4 посилалась на наявність порушення її прав, як співвласника будинку. При цьому доказів, які могли б свідчити про існування таких порушень, матеріали справи не містять, що вказує на недоведеність позовних вимог.

Судами установлено присутність позивача 06 червня 2015 року на установчих зборах ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А», що також не заперечувалось і самим позивачем, а тому доводи касаційної скарги щодо порушення процедури підготовки та повідомлення про проведення установчих зборів не вказують на порушення права позивача на участь в установчих зборах і голосуванні при прийнятті рішень.

Доводи касаційної скарги щодо застосування місцевим судом положень статті 6 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» в редакції, яка не була чинною на момент проведення установчих зборів, аналогічні доводам апеляційної скарги, були предметом дослідження судом апеляційної інстанції, додаткового правового аналізу не потребують та на правильність оскаржуваних рішень не впливають.

Щодо аргументів заявника про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права у зв'язку із необґрунтованим відхиленням її клопотання про допит свідків, а також позбавленням її права на отримання правничої допомоги, колегія суддів зазначає наступне.

Як видно з протоколу судового засідання від 10 січня 2018 року, представником позивача було заявлено клопотання про виклик свідків: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 Із технічного запису судового засідання вбачається, що необхідність допиту ОСОБА_5 та ОСОБА_6 пояснювалось тим, що останні можуть підтвердити наявність права власності на квартири у окремих осіб, які приймали участь в установчих зборах ОСББ «Дніпровська набережна, 26-А». Виходячи із неможливості підтвердження права власності показами свідків, судом обґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання в цій частині.

Клопотання позивача щодо допиту решти свідків було відкликано позивачем у судовому засіданні 21 лютого 2018 року, що підтверджується технічним записом судового засідання.

Неможливість здійснення представництва в апеляційному суді інтересів позивача особою, у якої відсутні документи, що посвідчують повноваження адвоката, обумовлена відповідними змінами до Конституції України, які набули чинності 30 вересня 2016 року, про що, як свідчить технічний запис, було роз'яснено представнику позивача у судовому засіданні 31 січня 2018 року.

Доводи касаційної скарги про відсутність певних записів у протоколах судового засідання колегією суддів не приймається, оскільки позивач не була позбавлена можливості, користуючись відповідним законодавчо закріпленим процесуальним правом, звернутись до апеляційного суду з своїми письмовими зауваженнями щодо неповноти або неправильності протоколу.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду м. Києва від 21 лютого 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

В. В.Пророк

І. М.Фаловська