16 травня 2018 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.
розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування квартирою, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом визнання відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме АДРЕСА_1, посилаючись на те, що між ним та відповідачами укладено договір купівлі-продажу спірної квартири. На даний час квартира належить йому на праві власності, при цьому відповідачі залишаються зареєстрованими в ній, хоч ніяких прав на квартиру не мають. При цьому, договір передбачав умову сплати відповідачами заборгованості за комунальні послуги та звільнення ними квартири. З моменту укладення договору відповідачі в спірній квартирі не проживають. Позивач також вказує на те, що факт реєстрації відповідачів у вказаній квартирі порушує його права як власника майна.
Відповідачами не подано до суду відзиву на позовну заяву.
Клопотань, заяв від учасників справи до суду не надходило.
24.01.2018 р. ухвалою Деснянського районного суду м. Києва прийнято справу до свого провадження та постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
19.04.2018 р. підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.
Від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти розгляду справи в порядку заочного провадження не заперечує.
Відповідачі в судове засідання не з'явились, причини неявки суду не відомі, про розгляд справи повідомлялись належним чином, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, відзиви на позовну заяву до суду не подавали.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Оскільки відповідачі в судове засідання не з'явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили та не подали до суду відзив, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Судом встановлено, що 20.01.2017 р. між сторонами по справі укладено договір купівлі-продажу АДРЕСА_1.
Враховуючи вказане, право власності на вказану квартиру перейшло до позивача.
Згідно з довідкою №03/08/131 від 20.01.2017 р. відповідачі зареєстровані в спірній квартирі.
Статтею 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї.
Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та відповідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Стаття 386 ЦК України передбачає, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб'єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Згідно п. 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальний справ від 07.02.2014 року №5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, попередніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації.
Відповідачі не проживаючи в спірній квартирі, але залишаючись зареєстрованим в ній, перешкоджають позивачу в користуванні власністю.
Виходячи з вказаними вимоги позову є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 7 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється за заявою особи, запиту органу реєстрації, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Таким чином, виходячи зі змісту зазначеного закону, прийняте рішення суду відповідно є підставою для зняття цієї особи з реєстрації, тому додатково зобов'язувати реєстраційні органи вчиняти ці дії не має потреби.
Враховуючи те, що відповідно до ст. 7 „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" рішення суду по справам даної категорії є безпосередньою підставою для зняття з реєстрації особи, яка визнана за рішенням суду такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, реєстраційний орган не вправі відмовити в знятті з реєстрації такої особи з посиланням на те, що суд не зобов'язав його вчинити цю дію.
Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259 ЦПК України, ст. 319, 321, 383, 386, 391 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування квартирою- задовольнити частково.
Усунути перешкоди в здійсненні ОСОБА_1 права власності на АДРЕСА_1 шляхом визнання ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 такими, що втратили право користування АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі по 213, 3 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_3.

Відповідач ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_3, АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_4, АДРЕСА_1.

Повний текст рішення суду складено 16.05.2018 р.

Суддя О.Б. Саламон