Постанова

Іменем України

04 червня 2018 року

м. Київ

справа № 369/981/17

провадження № 61-8980св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Курило В. П. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,

Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6, на рішення апеляційного суду Київської області від 26 вересня 2017 року у складі колегії суддів: Фінагєєва В. О., Кашперської Т. Ц., Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2017 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_5 про припинення протизаконних дій та відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку з ушкодженням здоров?я.

Позовні вимоги мотивовані тим, що факт ганебної поведінки ОСОБА_5 дає правові підстави для захисту в судовому порядку цивільних прав позивача.

Протизаконна і протиправна поведінка відповідача відбувається майже кожного дня з 20 год. 00 хв. вечора до 08 год. 00 хв. ранку, а також у вихідні та святкові дні протягом останніх 3 років.

У квартирі АДРЕСА_1, яка розташована над квартирою позивача, проживає одноосібно відповідач, яка здійснює невідому господарську діяльність, під час якої в неробочий час поширюється значний шум, який не дає змоги позивачу відпочивати у нічний час та вихідні дні, а також створює неможливі умови для проживання.

ОСОБА_4 неодноразово направляла на адресу відповідача досудові вимоги, однак остання на них не реагує. Відповідач також висловлювала прилюдно образи на адресу позивача, які принижували її честь, гідність та ділову репутацію.

Протизаконна і протиправна діяльність у зв'язку з створенням шуму в оселі відповідачем наносить шкоду здоров'ю позивача, оскільки остання не має можливості відпочити у тиші ні в день, ні вночі, ні в свята, ні у вихідні дні. Позивач отримує надмірні страждання, хвилювання та фізичну біль, а для відновлення свого стану здоров'я позивач неодноразово вимушена звертатись до лікаря у зв'язку з безсонням, біллю у серці, нестерпним головним болем, надмірно високим тиском і нервовими потрясіннями.

З метою припинення такої протиправної діяльності з боку відповідача ОСОБА_4 неодноразово зверталась до правоохоронних органів, місцевого депутата, ЖЕКу, Київенерго, СЕС тощо.

ОСОБА_4 просила припинити незаконну та протиправну господарську діяльність ОСОБА_5, яка створює надмірний шум у неробочий час та вихідні дні в квартирі АДРЕСА_1. Заборонити ОСОБА_5 вчиняти будь-яку господарську діяльність у неробочий час та вихідні дні, які вчиняють шум, що перевищує санітарні норми. Стягнути з ОСОБА_5 на її користь 10 000,00 грн моральної шкоди. Стягнути з ОСОБА_5 на її користь судові витрати, пов?язані з правовою допомогою в розмірі 2 000,00 грн.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про припинення протизаконних дій та відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку з ушкодженням здоров?я, відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що досудові вимоги, направлені ОСОБА_5, є неналежними доказами, оскільки у них відсутній підпис ОСОБА_4, а також відсутні докази, що вказані вимоги були одержані особисто відповідачем. Судом не встановлено порушення прав позивача відповідачем та вини відповідача у заподіянні моральної шкоди позивачу.

Рішенням апеляційного суду Київської області від 26 вересня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково.

Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги задоволено частково.

Заборонено ОСОБА_5, вчиняти будь-яку діяльність, яка створює шум, що перевищує санітарні норми, у неробочий час та вихідні дні.

Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 в якості відшкодування за спричинену моральну шкоду 10 000,00 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_5 в дохід держави судовий збір у розмірі 2 688,00 грн.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_5 порушує правила користування квартирою у житловому будинку, а саме створює шум у неробочий час, який перевищує допустимий рівень і вказана обставина доведена позивачем. Суд дійшов висновку про завдання ОСОБА_5 ОСОБА_4 своїми діями моральної шкоди, яку суд оцінив в розмірі 10 000,00 грн.

У січні 2018 року представник ОСОБА_5 - ОСОБА_6 через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просять скасувати рішення апеляційного суду Київської області від

26 вересня 2017 року та залишити в силі заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року, мотивуючи свої вимоги неправильним застосування судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що позивачем не доведено заявлені позовні вимоги, та що саме ОСОБА_5 створюється шум.

У квітні 2018 року до Верховного Суду від ОСОБА_4 надійшов відзив, в якому просить касаційну скаргу представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6 залишити без задоволення, а рішення апеляційного суду Київської області від

26 вересня 2017 року залишити без змін.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вимогами частин першої та другої статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Оскаржуване судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а аргументи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

За змістом частини першої статті 3 ЦПК України (в редакції, чинній на час розгляду справи в суд першої та апеляційної інстанцій) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог статті 24 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни при здійсненні будь-яких видів діяльності з метою відвернення і зменшення шкідливого впливу на здоров'я населення шуму, неіонізуючих випромінювань та інших фізичних факторів зобов'язані здійснювати відповідні організаційні, господарські, технічні, технологічні, архітектурно-будівельні та інші заходи щодо попередження утворення та зниження шуму до рівнів, установлених санітарними нормами; вживати заходів щодо недопущення впродовж доби перевищень рівнів шуму, встановлених санітарними нормами, зокрема, в жилих будинків і прибудинкових територіях. Шум на захищених об'єктах при здійсненні будь-яких видів діяльності не повинен перевищувати рівнів, установлених санітарними нормами для відповідного часу доби. У нічний час, із двадцять другої до восьмої години на захищених об'єктах забороняються гучний спів і викрики, користування звуковідтворювальною апаратурою та іншими джерелами побутового шуму, проведення салютів, феєрверків, використання піротехнічних засобів. Проведення на захищених об'єктах ремонтних робіт, що супроводжуються шумом, забороняється у робочі дні з двадцять першої до восьмої години, а у святкові та неробочі дні - цілодобово. Власник або орендар приміщень, у яких передбачається проведення ремонтних робіт, зобов'язаний повідомити мешканців прилеглих квартир про початок зазначених робіт. За згодою мешканців усіх прилеглих квартир ремонтні та будівельні роботи можуть проводитися також у святкові та неробочі дні. Шум, що утворюється під час проведення будівельних робіт, не повинен перевищувати санітарних норм цілодобово.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_4 зазначала, що внаслідок протиправних дій відповідача, яка проживає у квартирі, що поверхом вище, позивач не має змоги відпочивати у нічний час та вихідні дні. Протиправність дій полягає у тому, що відповідач в неробочий час поширює значний шум. На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_4 надала суду протокол, згідно якого рівні еквівалентного та максимального шуму в спальній кімнаті квартири, в якій проживає позивач, що розповсюджується з вище розташованої квартири на 5 поверсі будинку, перевищують гранично-допустимі рівні. Шум надходить з квартири відповідача.

Суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про заборону ОСОБА_5, вчиняти будь-яку діяльність, яка створює шум, що перевищує санітарні норми, у неробочий час та вихідні дні, оскільки суд апеляційної інстанції встановив, що ОСОБА_5 порушує правила користування квартирою у житловому будинку, а саме створює шум у неробочий час, який перевищує допустимий рівень і вказана обставина доведена позивачем.

Визначаючи розмір завданої моральної шкоди, суд апеляційної інстанції обґрунтовано виходив із принципу справедливості, виваженості та розумності.

Пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.

За змістом частини третьої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Ухвалою Верховного Суду від 13 березня 2018 року зупинено виконання рішення апеляційного суду Київської області від 26 вересня 2017 рокудо закінчення касаційного провадження.

Враховуючи те, що касаційна скарга представника ОСОБА_5 -

ОСОБА_6підлягає залишенню без задоволення, відповідно до положень частини третьої статті 436 ЦПК України Верховних Суд поновлює виконання рішення апеляційного суду Київської області від 26 вересня 2017 року.

Керуючись статтями 400, 401, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6залишити без задоволення.

Рішення апеляційного суду Київської області від 26 вересня 2017 року залишити без змін.

Поновити виконання рішення апеляційного суду Київської області від

26 вересня 2017 року.

Постанова оскарженню не підлягає.

Судді: В. П. Курило

В. М.Коротун

М. Є.Червинська