_________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/6824/18
Провадження № 2/520/4907/18
УХВАЛА

05.06.2018 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування збитків завданих витребуванням майна,

В С Т А Н О В И В:

04 червня 2018 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування збитків завданих витребуванням майна, в якій позивач просить суд стягнути з солідарно з відповідачів на свою користь в якості відшкодування матеріальної шкоди 1436451 гривню 73 копійки.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2018 року з 01 січня встановлений у розмірі 1762 гривні.

Отже, за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 704 гривні 80 копійок та не більше 8810 гривень 00 копійок.

Пунктом 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зокрема зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем визначено ціну позову в сумі 1436451 гривня 64 копійки, один відсоток від якої становить 14364 гривні 52 копійки.

З урахуванням встановленого Законом України «Про судовий збір» обмеженням до сплати судового збору, за предявленим позовом підлягає до сплати судовий збір в загальній сумі 8810 гривень 00 копійок.

Позивачем до позову надано квитанцію на підтвердження сплати судового збору в сумі 2000 гривень 00 копійок та додано заяву про відстрочення сплати судового збору, в якій позивачка просить суд відстрочити їй сплату судового збору в сумі 6810 гривень 00 копійок до ухвалення судового рішення по справі, у звязку з тяжким майновим становищем.

На підтвердження посилань матеріального становища, позивачем надано довідку за №5407 від 29 травня 2018 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 отримує пенсію за віком та за період з грудня 2017 року по травень 2018 року включно, розмір отриманої позивачем пенсії становить в загальній сумі 21227 гривень 82 копійки.

Зазначаємо, що порядок звернення до суду за судовим захистом регулюється нормами ЦПК України. Заявник має отримуватись цих норм процесуального закону.

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3, 5 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження у цивільних правах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Також ч.1 ст.136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення або звільнення від належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи є наявність вищевказаних умов встановлених статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Позивачем до суду не надано доказів на підтвердження існування вищевказаних умов, які є підставами для відстрочення сплати судового збору, а саме, що: розмір судового збору в загальній сумі 8810 гривень 00 копійок перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивач є військовослужбовцем; має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, та батько дитини ухиляється від сплати аліментів; є одинокою матірю (батьки), яка має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; є членом малозабезпеченої чи багатодітної сімї.

Суд також зазначає, що як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (станом на цей час ст.. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Сторона повинна навести обставини, що підтверджують її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази щодо неможливості сплати судового збору. Такими доказами можуть бути належні документи про рівень доходу позивача з державної податкової інспекції та з місць роботи; довідка з пенсійного фонду, тощо.

Позивач посилаючись на скрутне матеріальне становище зазначає, що на цей час не працює та отримує пенсію за віком, однак надана до суду довідка з Пенсійного фонду підтверджує отримання пенсії лише за пів року, у звязку з чим суд позбавлений перевірити, що належна до сплати сума судового збору перевищує пять відсотків отриманих позивачем доходів.

Крім того, позивачем не надано до суду довідку з державної податкової інспекції за минулий рік, що позивачка не отримувала будь-яких інших доходів.

З урахуванням вищевикладеного, позивачеві необхідно виправити недоліки поданої заяви, а саме:

- надати до суду належні документи на підтвердження скрутного матеріального становища, а саме довідку з Пенсійного фонду за минулий рік та довідку з державної податкової інспекції за минулий рік на підтвердження отримання/не отримання будь-яких інших доходів;

- у разі істотних змін у матеріальному стані позивача, у звязку з отриманням вищевказаних довідок, надати до суду уточнену заяву про відстрочення сплати судового збору, з урахуванням таких підстав встановлених статтею 8 Закону України «Про судовий збір»;

- у разі невиконання вищевказаних вимог, надати до суду документ на підтвердження доплати судового збору, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, а саме з урахуванням визначеної позивачем ціни позову та вже сплаченої суми судового збору, доплаті підлягає судовий збір в сумі 6810 гривень 00 копійок (8810,00-2000,00=6810,00);

- судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: УК у м. Одесі (Київський р-н); код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача: УК у м. Одесі, код банку отримувача: (МФО) 828011, рахунок отримувача: 0005, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

- у разі сплати суми судового збору, надати до позову уточнений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

- у разі надання додаткових документів до позовної заяви, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, надати до суду їх копії у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 176, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування збитків завданих витребуванням майна, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в десять днів з дня отримання копії ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування збитків завданих витребуванням майна залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.