Дата документу 01.06.2018
Справа № 334/6640/16-ц
Провадження № 2-п/334/2/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2018 року

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Гнатюка О.М.

при секретарі Алєйніковій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя №334/6640/16-ц від 30 травня 2017 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором безпроцентної поворотної позики,-

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшла заява ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя №334/6640/16-ц від 30 травня 2017 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором безпроцентної поворотної позики.

Заява обґрунтована тим, що відповідачем не отримувалися судові повістки та копія рішення, оскільки на час розгляду справи відповідач мешкала в Одесі по вул. Героїв Прикордонників 4/17. Вважає. що рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 30 травня 2017 року прийнято помилково, оскільки судом не враховано всіх обставин справи.

Відповідач з поважних причин не зявилася у судове засідання. Окрім того, суд, стягуючи суму основного боргу, стягнув крім того пеню за прострочення платежу в розмірі 24893, а також штраф у розмірі 17800 гривень.

Також був стягнутий індекс інфляції в сумі 4000 гривень, але з чого виходив суд, стягуючи саме ці суми, незрозуміло, оскільки мотивувальна частина рішення не містить відповідного розрахунку.

Просить скасувати заочне рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя №334/6640/16-ц від 30 травня 2017 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором безпроцентної поворотної позики, справу призначити до розгляду у звичайному порядку.

Відповідач до суду не зявився, повідомлений про час та місце розгляду справи.

Представник позивача в судове засідання не зявився, повідомлений про час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали заяви, цивільної справи, суд приходить до наступного.

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя №334/6640/16-ц від 30 травня 2017 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором безпроцентної поворотної позики позов було задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» суму боргу за договором позики у розмірі 137644,41 грн., судовий збір у сумі 2064,67 грн.

Відповідно до п. 9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України (за редакцією ЗУ № 2147-УІІІ від 03.10.2017 р., в дії з 15.12.2017 р.), заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як свідчать матеріали справи, у судові засідання, призначене судом на 25.01.2017 р., 23.02.2017 р., 3.04.2017 р., 30.05.2017 р. відповідач та/або представник відповідача не зявились, про місце, час судового засідання відповідач повідомлявся судом належним чином за адресою місця реєстрації відповідача.

Судові повістки повернулись до суду з відміткою про закінчення терміну на зберігання листа.

Відповідно до положень ч.5 ст. 74 ЦПК України (в редакції, що діяла на час розгляду справи) у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою місця проживання, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Згідно із ч.1 ст. 77 ЦПК України (в редакції, що діяла на час розгляду справи) сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Судом чотири рази здійснювався виклик відповідача у судове засідання шляхом направлення судових повісток рекомендованим листом із повідомленням, які відповідачем не отримувались та повернулися до суду з відміткою відділення звязку в поштовому повідомленні про закінчення терміну зберігання.

Тобто поштове відправлення з повісткою не вручене з причин, незалежних від суду, який у встановленому процесуальним законом порядку вчинив необхідні дії, спрямовані на повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи, адже отримання рекомендованих листів адресатом є поза межами судового контролю.

В Україні інститут заочного провадження у цивільному процесі введено у 2004 році. Його поява у ЦПК відповідає положенням Рекомендації № R (84) 5 Комітету ОСОБА_3 Європи державам-членам щодо реалізації принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення судової системи та відображає положення Додатку до Рекомендації № R (84) 5.

Існування інституту заочного розгляду справи дає змогу суду здійснювати покладені на нього повноваження більш ефективно та своєчасно, а також зменшує кількість потенційних зловживань та затримок з боку відповідачів під час розгляду справ. Введення процедури заочного розгляду справ дало змогу підвищити ефективність правосуддя, зокрема, завдяки можливості відстояти порушені права позивача у стислі строки.

Інститут заочного провадження, спрямований на розвиток та підтримання ч.1 ст. 44 ЦПК «Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається». Зазначене свідчить, що заочне провадження є однією з гарантій позивача на отримання своєчасного судового захисту своїх прав, а також значно зменшує можливості відповідача зловживати своїми процесуальними правами, зокрема, шляхом затягування процесу розгляду справи. Отже, метою інституту заочного розгляду справи є сприяння ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

Щодо поважних причин неявки відповідача до судового засідання, то обовязок суду полягає у перевірці не лише факту належного повідомлення відповідача про час і місце судового засідання, а й про поважність причин такої неявки, якщо вони були зазначені. За відсутності відповідача з причин, які суд визнав поважними, заочний порядок розгляду справи виключається. Законодавство не містить переліку поважних причин, а отже, визначення поважності певних обставин залишається на розсуд суду. Так, на практиці до кола поважних причин суди відносять, зокрема, хворобу відповідача, яка підтверджується медичною довідкою, відсутність відповідача у звязку з відрядженням тощо. Одночасно, слід зазначити, що суд не зобовязаний сам зясовувати причини неявки належно сповіщеного відповідача, оскільки обовязок повідомити про ці причини і надати докази поважності неявки покладений на сторони спору.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ч. 4 ст. 169, ч.1 ст. 224 ЦПК України (в редакції, що діяла на час ухвалення рішення).

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст. 11 ЦПК України, над обставинами неявки відповідача та/або його представника.

Відповідач вказуючи у своїй заяві про перегляд заочного рішення про те, що на час судового розгляду перебувала в м. Одеса, не надала суду доказів на підтвердження цього факту.

Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви не є тією обовязковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Не є доказом одне лише посилання на можливість у майбутньому в здобутті такого доказу.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст. 11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням відсутності посилань на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя №334/6640/16-ц від 30 травня 2017 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором безпроцентної поворотної позики - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.М. Гнатюк