Справа № 309/2241/17
Провадження № 2/309/294/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2018 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: головуючого-судді Савицький С.А.
з участю секретаря судових засідань Росоха В.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей,-
Позивачка ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. Посилається на те, що з відповідачем вони уклали шлюб 13.05.2000 року, який було зареєстровано виконкомом Мирненської селищної ради Тельманівського району Донецької області за актовим записом №3. Від шлюбу у них народилося четверо дітей: сини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 Причиною розірвання шлюбу є те, що вони є людьми різних характерів, поглядів на життя, шлюб та сім'ю. Між сторонами відсутнє взаєпорозуміння, втрачена повага один до одного. Фактичні шлюбні відносини припинилися, разом не проживають, не ведуть спільне господарство.
Позивачка просить суд шлюб, укладений між нею та відповідачем розірвати, стягувати з відповідача аліменти на її користь на утримання синів ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_8, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі по 1200 грн. щомісяця, до досягнення ними повноліття.
Прізвище після розірвання шлюбу просить залишити ОСОБА_2, яке було змінене під час державної реєстрації шлюбу.
В позовній заяві ОСОБА_2 просила провести розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Не заперечує проти проведення заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився з невідомих суду причин. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзив чи заперечення проти позову від відповідача не надходили.
З оглянутого в судовому засіданні свідоцтва про шлюб вбачається, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 13.05.2000 року, який було зареєстровано виконкомом Мирненської селищної ради Тельманівського району Донецької області за актовим записом №3. Від шлюбу у них народилося четверо дітей: : сини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_8, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_8
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.
Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».
З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, шлюбні відносини між сторонами припинилися більше року, їхній шлюб має формальний характер та не виконує свого прямого призначення.
Позивачка не в змозі самостійно забезпечити належний рівень життя дітей для підтримання здоров'я та нормального розвитку.
Обов'язок батьків щодо утримання своїх дітей, передбачений ч.2 ст.51 Конституції України є одним з головних конституційних обов'язків. Такий обов'язок послідовно визначений в сімейному законодавстві.
Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
Відповідно до статей 3, 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, діючої на Україні з 27.09.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасники визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) несуть основну відповідальність за забезпечення умов життя, необхідних для розвитку дитини, в межах своїх здібностей і фінансових можливостей».
Згідно ч.3 ст.181, ч.2 ст.182 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу або у твердій грошовій сумі; розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч.1 ст.184 СК України, якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача аліментів, може визначити їх розмір у твердій грошовій сумі.
Відповідно до ч.3 ст.181 СК України: за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ст.182 СК України: при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів;
3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
2. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Відповідно до ст.60 ЦПК України: кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі
Оцінивши в сукупності встановлені по справі обставини, з врахуванням віку неповнолітніх дітей та потреб для забезпечення їх здоров'я та гармонійного розвитку, враховуючи те, що обов'язок утримувати дітей до досягнення ними повноліття покладається на обох батьків, тобто в рівних частках як на відповідача, так і на позивача, враховуючи прожитковий мінімум для дітей відповідного віку, беручи до уваги стан здоров'я та матеріальне становище відповідача суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог і вважає, що з відповідача слід стягувати аліменти на утримання неповнолітніх синів: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_8, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_8 в розмірі по 1200 грн. щомісячно до досягнення ними повноліття.
Згідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору. У зв'язку з чим, на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути в дохід держави судовий збір в сумі 640 гривень.
Майнового спору позивачем не заявлено.
Згідно ч.1 ст. 430 ЦПК України, рішення суду в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню - у межах суми платежу за один місяць.
Керуючись ст.ст. 4, 5,12,13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст.110-112, 114, 115, 181 ч. 3, 182, 184 Сімейного Кодексу України, суд,-
Шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 13.05.2000 року у виконавчому комітеті Мирненської селищної ради Тельманівського району Донецької області за актовим записом №3 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити «ОСОБА_3».
Стягувати з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, мешканки АДРЕСА_2 аліменти на утримання неповнолітніх дітей - синів ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_8, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_8 в розмірі по 1200 гривень щомісячно на кожну дитину, починаючи з 20.07.2017 року до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_3 640 гривень судового збору в дохід держави.
Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Хустського

районного суду: підпис Савицький С.А.

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.