Справа № 372/414/18
Провадження № 2-676/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2018 року Обухівський районний суд

Київської області в складі:

головуючого судді Потабенко Л.В.,

при секретарі Буртовій О.Є.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу № 372/414/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду із позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на те, що спільне життя з відповідачем не склалося через протирічивість поглядів на життя та несумісність характерів. Сторони на протязі 9 років разом не проживають, подружніх стосунків не підтримують та спільного господарства не ведуть, шлюб носить формальний характр. Збереження шлюбу, на думку позивача, не можливе.

В судове засідання позивач не зявилася, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підпримала, та просила їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився, подав до суду, в якій просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги визнав.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 04.10.1993 року між сторонами зареєстровано шлюб Козинською селищною радою Обухівського району Київської області, актовий запис № 24, про що видано свідоцтво про укладення шлюбу серії IV-БК № 479399.

Від шлюбу сторони мають двох повнолітніх дітей.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 2ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 247, 223, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 109,110, 112, 114 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, укладений 04.10.1993 року між ОСОБА_1 (адреса проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) та ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2), що зареєстрований Козинською селищною радою Обухівського району Київської області, актовий запис № 24 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити шлюбне прізвище ОСОБА_1.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Суддя: