Справа № 538/1395/17
Провадження № 2/538/128/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2018 року Лохвицький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді - Бондарь В.А.

за участю секретаря - Горілей Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Лохвиця Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Лохвицького району Полтавської області, ОСОБА_3 про продовження строку прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з даним позовом і в його обґрунтування зазначила, що 25 листопада 2016 року помер її батько ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія 1-КЕ № 362328 від 28 листопада 2017 року. Після смерті батька відкрилася спадщина, яка складається з будинковолодіння та земельної частки (паю), що знаходяться на території ОСОБА_2 сільської ради Лохвицького району Полтавської області. Вона є спадкоємцем першої черги після смерті батька, що підтверджується свідоцтвом про народження. 28.11.2017 року вона звернулася до державного нотаріуса Першої Лохвицької державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_4 Державний нотаріус Лохвицької державної нотаріальної контори виніс постанову, якою відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті 25.11.2016 року батька ОСОБА_4, у звязку з пропуском шестимісячного терміну подачі заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку на прийняття спадщини послужило те, що вона перебувала на стаціонарному лікуванні. Тому позивач змушена звернутися до суду і просити визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з`явилася, але направила заяву в якій просить справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Лохвицького району Полтавської області в судове засідання не зявився, але надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилася, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Ознайомившись із матеріалами цивільної справи, дослідивши та давши оцінку доказам по справі суд прийшов до наступного.

Як убачається з копії свідоцтва про смерть, виданого Миргородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 51 25.11.2016 року помер ОСОБА_4, батько позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження від 20.04.1988 року, виданого Миргородським міським відділом РАЦС Полтавської області УРСР, актовий запис № 170 ( а.с.7, 9).

Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з будинковолодіння та земельної частки (паю), що знаходяться на території ОСОБА_2 сільської ради Лохвицького району Полтавської області.

Після смерті 25.11.2016 року ОСОБА_4 до нотаріальної контори в шестимісячний термін із заявою про прийняття спадщини звернулась сестра спадкодавця - ОСОБА_3. Спадкова справа заведена 07.12.2016 року за № 459/2016. Заповіт спадкодавцем не посвідчувався, що підтверджується поясненнями державного нотаріуса Першої Лохвицької державної нотаріальної контори № 352/01-09 від 14.03.2017 року ( а. с. 21 ).

Позивач 28.11.2017 року звернулася до державного нотаріуса Першої Лохвицької державної нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав на вищевказане майно, але позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв"язку із тим, що вона пропустила строк необхідний для прийняття спадщини ( а.с. 10 ).

Строк необхідний для прийняття спадщини позивач пропустила у зв"язку із тим, що після втрати батька значно погіршився стан її здоровя. Так, у період з 22 травня по 01 червня 2017 року перебувала на стаціонарному лікуванні, що підтверджується медичною довідкою. Також у неї є малолітня дитина ОСОБА_5, 04 жовтня 2011 року, що стало суттєвою перешкодою, для звернення до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини у зимовий період ( а. с. 11, 12).

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Як видно з матеріалів справи, позивач дійсно є спадкоємцем першої черги, надала суду докази щодо поважності причин пропуску шестимісячного строку, оскільки вона перебувала на стаціонарному лікуванні.

За змістом ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, достатнього для подання такої заяви.

Поважними причинами слід вважати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

За таких обставин, суд вважає, що строк пропущений позивачем для звернення до нотаріальної контори з поважних причин, тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 18, 76, 206, 247, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Лохвицького району Полтавської області, ОСОБА_3 про продовження строку прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, додатковий строк в один місяць для прийняття спадщини, після померлого 25 листопада 2016 року ОСОБА_4.

Рішення може бути оскаржене на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Лохвицького

районного суду ОСОБА_5