Справа № 357/1981/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Бондаренко О. В. ,

при секретарі - Бондаренко Н. В.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з даним позовом 26.02.2018 року мотивуючи тим, що перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 24.11.2001 року, від спільного життя мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною звернення до суду з даним позовом є те, що сімейне життя з відповідачем не склалось, оскільки маж ними зникло взаєморозуміння, втратили почуття любові та поваги один до одного, припинили сімейно - шлюбні відносини, ведення спільного господарства, шлюб носить формальний характер, тому просить його розірвати.

Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, на примирення незгодна, просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити прізвище «ОСОБА_1» та залишити за нею судові витрати у справі.

Відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти розірвання шлюбу.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно до ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 24.11.2001 року у відділі РАГС Білоцерківського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 1388, від шлюбу мають сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом тривалого часу сімейно - шлюбні стосунки не підтримують, не ведуть спільного господарства, сім'я розпалась остаточно і подальше перебування сторін у шлюбі суперечить їх інтересам, що підтверджено матеріалами справи та визнається сторонами.

Отже, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, оскільки сторони мають стійке волевиявлення щодо розірвання шлюбу.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивач сплатила при подачі позову судовий збір в розмірі 704, 80 грн. ( а.с.1), однак заявила клопотання про залишення даних витрат за нею.

Керуючись ст.ст. 110 - 114 СК України, ст.ст. 12, 76 - 81, 200, 206, 223, 258, 259, 264 - 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 24.11.2001 року у відділі РАГС Білоцерківського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 1388, розірвати.

Прізвище позивача ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити «ОСОБА_1».

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

СуддяО. В. Бондаренко