Справа № 308/5478/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Малюк В.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, зацікавлена особа Ужгородська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 звернулись до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Приписами ч.1 ст.187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Дослідивши матеріали заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177, 318 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Згідно ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно ст.318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Всупереч вказаним вище вимогам подана заява не містить викладу обставин, якими заявники обґрунтовують свої вимоги, до заяви не додано доказу, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Положеннями ч.1 ст.293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.293 та ч.2 ст.315 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

З змісту заяви та прохальної її частини вбачається, що заявники просять встановити факт, що нерухомий обєкт, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1, співвласниками якого вони являються, має статус житлового будинку. Встановлення даного факту їм необхідне для можливості оформлення земельної ділянки, на якій таке нерухоме майно знаходиться. При цьому, посилаються на те, що звернувшись до органів місцевого самоврядування з проханням узгодження меж земельної ділянки, щоб у подальшому оформити право власності на земельну ділянку отримали відповідь про неможливість оформлення останньої, оскільки чинним законодавством не передбачено отримання у власність земельних ділянок під квартирами і рекомендовано звернутися до суду з вирішенням цього питання.

Разом з тим, як слідує з долученого до заяви листа виконавчого комітету Ужгородської міської ради №Ко-03199/06-06, один із заявників - ОСОБА_2 зверталась до виконавчого комітету Ужгородської міської ради з усною заявою про вирішення питання щодо меж земельних ділянок та дотримання добросусідства. На засіданні комісії вказане питання було вирішено враховуючи, що вказане майно перебуває у статусі квартир, приватизувати земельну ділянку, оскільки згідно чинного законодавства не можливо. Рекомендовано заявнику майно (квартиру) перевести у статус окремих будинковолодінь, з метою отримання у власність земельних ділянок. Порядок користування та розподілу за власниками майна слід вирішувати у судовому порядку.

Зміна статусу квартири на житловий будинок у відповідності до положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 р. № 868 «Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень і Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» входить до повноваження виконавчих комітетів сільських, селищних, міських, районних в містах (у разі їх створення) рад.

Заявниками до заяви не надано жодного доказу, який свідчить про звернення ними до виконавчого комітету Ужгородської міської ради з заявою про вирішення питання про зміну статусу належної їм на праві спільної часткової власності квартири №3 в будинку «21 по вул.Капітульна в м.Ужгороді на статус житлового будинку, та неможливість вирішення даного питання.

Частиною 4 статті 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Проте, заявниками до участі в справі Ужгородську міську раду залучено у якості зацікавленої особи.

Окрім того, заявниками не додано підтвердження про те, що ними не подано іншої заяви до суду з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Враховуючи зазначені обставин, приходжу до переконання, що вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому вважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати заявникам строк для усунення недоліків заяви з врахуванням вимог ст.ст.175, 177, 318 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, зацікавлена особа Ужгородська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Повідомити заявникам про необхідність виправити зазначені недоліки заяви протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута заявниковам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Малюк