Провадження № 22-ц/780/1814/18 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 52 21.05.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 травня 2018 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі :

Головуючого Мережко М.В.

Суддів - Волохова Л.А., Суханової Є.М.

Секретар - Шуляк Д.О.

Розглянувши в відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 лютого 2018 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства « Білоцерківське лісове господарство» про визнання протиправним наказу про застосування дисциплінарного стягнення

Заслухавши доповідь судді апеляційного судудослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів ,-

В с т а н о в и л а :

У листопаді 2017 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Свої вимоги обгрунтовував тим , що з 02 лютого 2014 року працює на посаді головного лісничого Державного підприємства Білоцерківське лісове господарство . На технічній нараді 23 жовтня 2017 року його ознайомили з наказом № 223 від 23 жовтня 2017 року , яким на нього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за факт самовільної рубки дерев у Сквирському лісництві (квартал 53 виділ 4 та квартал 101 виділ 22), виявленої 26 вересня 2017року і 30 вересня 2017 року, та неналежне виконання своїх посадових обов'язків.

З вказаним наказом позивач не погодився , про що в той1 же день 23 жовтня 2017 року написав заяву на ім»я директора ДП « Білоцерківське лісовк господарство» , яка зареєстрована 06 листопада .2017 року.

Позивач зазначає, що будь-яких порушень трудової дисципліни з його боку не було, а оголошення йому догани не має законного підґрунтя і є наслідком неприязних стосунків, що склалися між позивачем та його безпосереднім керівництвом. Позивач просить суд скасувати наказ ДП Білоцерківське лісове господарство за №223 від 23 жовтня 2017 року. Про накладення на нього дисциплінарного стягнення .

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від

12 лютого 2018 року в задоволення позову відмовлено .

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права , та постановити нове рішення, яким задовольнити позов.

В апеляційній скарзі , зазначав , що суд неповно з»ясував обставини ,що мають значення для вирішення справи , висновки суду не відповідають обставинам справи . Суд не взяв до уваги положення постанови Кабінету Міністрів № 521 від 21 квітня 1998 року щодо тлумачень положень «незаконна рубка» . Крім того , як зазначає позивач , в даному випадку мова йде про « самовільну рубку дерев» , і суб»єктом відповідальності є громадяни , які не мають відношення до лісового господарства . Апелянт зазначає, що суд не з»ясував які саме положення посадової інструкції він порушив .

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) розяснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обовязки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обовязків

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову , виходив із того , що керівник підприємства в межах своєї компетенції правомірно , з підстав передбачених ст.ст. 147, 148 КЗпП України виніс наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного лісничого ОСОБА_3 .

Однак з такими висновками погодитись не можна з таких підстав .

Як видно із матеріалів справи , ОСОБА_3 відповідно до наказу № 17-К від 04 лютого .2014 року було переведено на посаду головного лісничого за ст. 32 КзпП України на підставі заяви позивача та наказу державного агентства лісових ресурсів України №61-К від 03 лютого 2014 р. (а.с.136).

По ДП « Білоцерківське лісове господарство» 30 грудня 2016 року наказом № 266 створено комісію з проведення службових розслідувань у ДП

« Білоцерківське лісове господарство» . До складу комісії також включений ОСОБА_3 Наказом № 16 від 03 січня 2017 року затверджено Інструкцію про порядок проведення службового розслідування в ДП « Білоцерківське лісове господарство» ( а.с. 37-44 ).

ОСОБА_3, 29 вересня 2017 року, подав рапорт щодо факту виявлення самовільної рубки в кварталі 53 виділ 4 Сквирського лісництва , за які відповідальний майстер ОСОБА_4 ( а.с.53) . За даним фактом складено акт № 10 та польово-перелікова відомость , розрахунок шкоди нанесений державі внаслідок незаконної порубки дерев ( а.с. 55-60) .

За наказом № 200 від 29 вересня 2017 року голові комісії з проведення службових розслідувань ОСОБА_5 необхідно провести перевірку , щодо фактів вказаних у рапорті ОСОБА_3 від 29 вересня 2017 року про виявлення 26 вересня 2017 року при обстеженні ділянок лісу в кварталі 53 виділ 4 Сквирського лісництва незаконної рубки дерев породи « дуб звичайний - 22 штуки , берест 3 штуки , ясен 2 штуки» , всього 27 дерев ( а.с. 49) .

За наслідками розслідування , був складений висновок 02 жовтня 2017 року . Комісія рекомендувала розірвати трудовий договір с ОСОБА_4 . Як видно із тексту висновку , протягом 2017 року ОСОБА_4 неодноразово попереджався про неякісне виконання робіт по догляду за лісовими культурами , на дільницях які він обслуговує, в тому числі і за кварталом № 53 виділ 4 Сквирського лісництва ( а.с. 50) .

Жодного зауваження щодо дій або бездіяльності ОСОБА_3 з приводу організації роботи , даний висновок не містить . Висновок затверджений всіма членами комісії.

Крім того , 02 жовтня 2017 року від головного лісничого ОСОБА_3 надійшов рапорт до канцелярії підприємства , що ним 30 вересня 2017 року при обстеженні ділянок лісу разом із слідчо-оперативною групою Сквирського ВП ГУ НП у Київській області в кварталі 101 виділ 22 Сквирського лісництва було виявлено самовільну рубку дерев породи дуб звичайний в кількості 6 штук ( а.с. 63, 67 ) . За наслідками розслідування був складений висновок , яким рекомендовано розірвати трудовий договір із ОСОБА_4 ( а.с.64-65, 69-87) . Вказаний висновок також не містить жодного зауваження щодо організації роботи ОСОБА_3. ( 64-65) . За результатами обох висновків запропоновано обговорити на технічній нараді виявлені випадки з метою недопущення подібного ( а.с. 51.67)

Наказом по підприємству № 214 від 03 жовтня 2017 року ОСОБА_4 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани ( а.с. 66) .

Наказом по підприємству № 426-к від 09 жовтня 2017 року ОСОБА_4 звільнено з роботи ( а.с. 93) .

Протокол технічної наради підприємства від 03 жовтня 2017 року не містить жодних зауважень щодо організації роботи ОСОБА_3 ( а.с. 78-80) .

За рапортом ОСОБА_5 про необхідність проведення додаткового службового розслідування за вищевказаними фактами самовільної рубки дерев про визначення міри відповідальності інших посадових осіб підприємства , Ннаказом по ДП „Білоцерківський лісгосп від 19 жовтня 2017 року за № 218 було призначено додаткове службове розслідування (а.с. 94, 95).

За наслідками розгляду рапорту ОСОБА_5, складено висновок і проведено 23 жовтня 2017 року технічну нараду.

Як видно із протоколу технічної наради від 23 жовтня 2017 року директор підприємства, з посиланням на матеріали службового розслідування, зазначив, що головний лісничий ОСОБА_3 не справляється з покладеними на нього обовязками, тобто, в повній мірі не здійснює державний контроль за станом, використанням, відтворенням, охороною і захистом лісів у зоні розташування підприємства, належним чином не здійснює загальне керівництво і проведення на підприємстві всіх технічних і виробничо-технічних заходів щодо охорони лісів від лісопорушень, додержанням на місцях технічних інструкцій, правил та інших вказівок щодо охорони лісів та навколишнього природного середовища, не вміло керує працівниками лісогосподарських відділів та служб, поверхово координує і направляє діяльність підрозділів (лісництв).

Згідно протоколу наради було оголошено висновок службового розслідування та пропозиції щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності головного лісничого ОСОБА_3, інженера з охорони та захисту лісу ОСОБА_6 та лісничого Сквирського лісництва ОСОБА_7П.(а.с.96-98).

Матеріали справи містять посадову інструкцію головного лісничого , з якою ОСОБА_3 ознайомлений 04 лютого 2014 року ( а.с. 120-122) .

Наказом №223 від 23 жовтня 2017 року було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани трьох осіб головного лісничого ОСОБА_3, інженера з охорони і захисту лісу та лісничого Сквирського лісництва (а.с.5, 118).В наказі відсутні будь-які посилання на те в чому полягає порушення трудової дисципліни ОСОБА_3., і за порушення яких пунктів інструкції його притягнули до відповідальності.

Метою діяльності держлісохорони є здійснення правових, лісоохоронних та інших заходів, спрямованих на збереження, розширене відтворення, невиснажпиве використання лісових ресурсів та обєктів тваринного світу (п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976).

Згідно пункту 2,9,17 розділу ІІ /завдання та обовязки/ Посадової інструкції, затвердженої керівником підприємства 04 лютого 2014 року і підписаної позивачем - головний лісничий ОСОБА_3 здійснює державний контроль за станом, використанням, відтворенням, охороною і захистом лісів у зоні розташування підприємства; здійснює загальне керівництво і проведення на підприємстві всіх технічних і виробничо-технічних заходів щодо охорони лісів від лісопорушень, додержанням на місцях технічних інструкцій, правил та інших вказівок щодо охорони лісів та навколишнього природного середовища; керує працівниками лісогосподарських відділів та служб, координує і направляє діяльність підрозділів.

Особи, винні в порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством (стаття 265 Кодексу законів про працю України). Тобто особи, винні в порушенні законодавства про працю, притягаються до дисциплінарної, матеріальної, адміністративної або кримінальної відповідальності.

За правилами статті 147 Кодексу законів про працю України до працівника за порушення трудової дисципліни, тобто за невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків, може бути застосовано один з таких заходів стягнення: догана або звільнення

Стаття 139 КЗпП України зобов'язує працівника чесно і сумлінно працювати, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів щодо охорони праці, пожежної безпеки, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

У разі невиконання трудових обов'язків, що визначаються статутами, положеннями або правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовим колективом підприємств, установ, організацій, в т. ч. за порушення режиму трудового часу, до працівника можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності, а також інші заходи впливу щодо забезпечення дисципліни праці - позбавлення працівника премії повністю чи частково, передбаченої системою оплати праці, винагороди за підсумками роботи за рік, одноразової винагороди за вислугу років тощо.

Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Це може бути зауваження, сувора догана тощо.

До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення (ст. 149 КзпП). Проте відсутність таких пояснень не перешкоджає застосуванню стягнення, якщо власник має докази того, що пояснення від працівника він зажадав, але працівник їх не дав. Як правило, таким доказом є акт, складений за підписом декількох осіб у підтвердження відмови працівника надати пояснення по суті порушення трудової дисципліни.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов'язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов'язків; вина працівника;наявність причинного зв'язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов'язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Представник відповідача, заперечуючи проти позову зазначав , що ОСОБА_3 неналежно виконував свої обовязки, які чітко прописані в його посадовій інструкції, натомість не надав ні суду першої інстанції , ні суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження даних обставин . Матеріали справи не містять жодного доказу невиконання позивачем вимог інструкції, недотримання ним трудової дисципліни , або зауважень до організації роботи підлеглих йому працівників . Посадова інструкція не містить жодних чітких критеріїв виконання головним лісничим завдань та обов»язків( складання планів роботи і час їх виконання , обстеження ділянок - розмір ділянок і строк обстеження , тощо) , щоб зробити висновок що конкретно ним порушено і чи підпадає таке порушення для застосування дисциплінарного стягнення . Разом з тим , наявні в матеріалах справи рапорти про виявлені факти самовільної рубки дерев свідчать про виконання ОСОБА_3 своїх обов»язків . Крім того , враховуючи ,що керівництво підприємства прийшло до висновку,що факти рубки дерев виявлені ОСОБА_3І .є самовільними ( в наказі № 223 від 23 жовтня 2017 року зазначено саме «самовільна рубка дерев») , то відповідно до вимог законодавства суб»єктом відповідальності в разі самовільної рубки дерев є громадяни , які не мають стосунку до лісового господарства . Матеріали справи також не містять доказів щодо обставин при яких відбулася самовільна вирубка дерев , і що в цьому є безпосередня вина ОСОБА_3

Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов»язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов»язків.

Відповідачем відповідно до ст. 81 ЦПК України , ні суду першої інстанції , ні суду апеляційної інстанції не надано доказів шкідливих наслідків, спричинених у наслідок виявлених порушень саме з вини позивача , які повинні бути враховані при визначенні тяжкості дисциплінарного проступку та виборі дисциплінарного стягнення.

З аналізу встановленихо обставин видно ,що відповідач не надав суду доказів, які б стверджували , що позивач дійсно порушив вимоги посадової інструкції , а відтак наказ № 223 від 23 жовтня 2017 року винесено з порушенням вимог ст. ст. 147,149 КЗпП України.

За таких обставин , висновок суду першої інстанції ,що керівник підприємства з дотриманням норм ст.149 КЗпП України, з урахуванням ступеню тяжкості вчиненого проступку і заподіяну шкоду, обставин, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника видав наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 є помилковим , а відтак рішення суду підлягає скасуванню, з ухваленням нового судового рішення про скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3

Керуючись ст..ст. 365, 367,369,374,375,381 - 384 ЦПК України , колегія суддів ,-

П о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 лютого 2018 року скасувати. Ухвалити по справі нове судове рішення.

Скасувати наказ Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» №223 від 23.10.2017 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття .

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України постанова оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення буде виготовлений не пізніше 31 травня 2018 року .

Головуючий

Судді