14.05.2018 Справа № 363/1833/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2018 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретарів - Палій Л.О., Нагапетян О.О.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача - ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Вишгородського районного суду із позовом до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування своїх вимог зазначила про те, що вонає власником квартири АДРЕСА_4. Відповідач проживає поверхом вище у квартирі АДРЕСА_5 того ж будинку. 26.02. 2017 року вночі її квартиру було затоплено відповідачем, про що вона повідомила комунальне підприємство «Благоустрій-Вишгород». Для ліквідації подальшого затоплення працівниками аварійної служби комунального підприємства було перекрито водопровідну мережу.Згідно з актом обстеження № 30 від 27.02.2017 року, затікання води в її квартиру відбулося по периметру потолочного перекриття в коридорі, кухні, жилих кімнатах та санвузлі (туалет, ванна). На стелі та стінах квартири комісією були виявлені жовті плями, а до квартири відповідача комісія потрапити не змогла через обмеження доступу.В результаті потрапляння вологи внаслідок затоплення водою квартири було пошкоджено також електромережу на стелі в кімнаті (зал), про що свідчить акт обстеження № 35 від 02.03.2017 року.Причиною затоплення виявилася поломка кришки фільтру холодної води, розташованого на вході пральної машини, що знаходилася у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_5, про що свідчить акт обстеження цієї квартири від 21.03. 2017 року №37.Унаслідок залиття водою квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, зважаючи на сирість, та те, що пошкоджена електропроводка. На теперішній час стіни в окремих місцях почорніли, утворилися ознаки грибкового ураження. Зазначила, що вона змушена була переселитися із пошкодженої квартири до іншого найманого житла, вивезти меблі та інші речі в гараж, у квартирі стоїть стійкий прілий запах. Згідно зі зведеним кошторисним розрахунком вартості об'єкта будівництва від 06.04.2017 року, відновлювальний ремонт квартири до її попереднього (до затоплення) стану складає 33054 грн. А згідно зі зведеним кошторисним розрахунком вартості об'єкта будівництва від 16.05.2017 року - 2400 грн.Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення. У зв'язку із чим змушена звернутися до суду та просила стягнути з відповідача на її користь на відшкодування завданої матеріальноїшкоди кошти в розмірі 35454 грн. та завданої моральної шкоди в розмірі 20000 грн. Крім того, просила стягнути з відповідача на її користь судові витрати у розмірі 2240 грн.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, просили про їх задоволення, з викладених у ньому підстав.

Відповідач та її представник у судовому засіданні проти позовних вимог заперечували. Представник позивача пояснив, що жодних доказів на підтвердження завдання відповідачем позивачу матеріальної шкоди суду не надано, складений кошторис на будівництво квартири, а не на ремонт квартири, акти наявні в матеріалах складені зі слів та не містять чіткого обґрунтування, а саме, які виявлено плями сухі, мокрі, причину затоплення, дату події, відсутній висновок експерта, а позовна заява ґрунтується на припущеннях. Крім того, зазначив, що уся квартира за один місяць не могла покритися грибком.

Третя особа в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги, зазначила. Що вона є донькою позивачки та проживала у квартирі на час затоплення, власних коштів на ремонт квартири не надавала. На її переконання причиною затоплення квартири стало саме поломка фільтру в квартирі позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін та їх представників, пояснення свідка, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 15.07.2004 року квартира № АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в рівних частинах на підставі Свідоцтва про право власності№ НОМЕР_4 від 23.06.2004 року (а.с. 35).

З свідоцтва про шлюб, вбачається, що 20.05.2005 року ОСОБА_7 та ОСОБА_6 зареєстрували шлюб. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 змінила прізвище на «ОСОБА_16» (а.с. 34).

Як встановлено в судовому засідання відповідач - ОСОБА_3 проживає в АДРЕСА_6

Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов'язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Згідно акту № 30 на обстеження житлового приміщення по факту затоплення від 27.02.2017 року складеного комісією у складі майстра будинку - ОСОБА_8, ОСОБА_9 та мешканки кварти АДРЕСА_7 ОСОБА_1 вбачається, що проведено огляд квартири АДРЕСА_8 та виявлено затікання по периметру потолочного перекриття в коридорі, кухні, жилих кімнатах та сан вузлі (туалет, ванна), виявлено жовті плями на стінах та стелі. Причиною затоплення за слів мешканців квартири АДРЕСА_9 відбулося через некоректне ставлення мешканців квартири АДРЕСА_5 до експлуатації побутової техніки. Доступ до квартири АДРЕСА_5 на час обстеження був обмежений (а.с. 5).

Згідно акту № 35 на обстеження житлового приміщення по факту затоплення від 02.03.2017 року складеного комісією у складі електрика - ОСОБА_17, майстра будинку - ОСОБА_8 та мешканки кварти АДРЕСА_7 ОСОБА_1 виявлено пошкодження електромережі, що проходить по стелі в кімнаті (зал). Причиною пошкодження електропроводки в квартирі АДРЕСА_7 стало потрапляння вологи після затоплення мешканцями квартири АДРЕСА_5 (а.с. 6).

Згідно акту № 37 на обстеження житлового приміщення від 21.03.2017 року складеного комісією у складі: майстра будинку - ОСОБА_8 ОСОБА_10, мешканки квартири АДРЕСА_7 - ОСОБА_11 та мешканки квартири АДРЕСА_5 - ОСОБА_3, виявлено - зі слів мешканки квартири АДРЕСА_5 - ОСОБА_3, що відбулась поломка кришки фільтра холодної води, розташованого на вході пральної машини, що призвело до затоплення нижче розташованої квартири АДРЕСА_7 (а.с. 7).

Під час судового засідання свідок ОСОБА_11 пояснила, що позивач є її донькою, а третя особа онукою, які проживають у квартирі розташованій за адресою: АДРЕСА_10. Зі слід позивача та третьої особи їй стало відомо про затоплення вказаної квартири. У зв'язку із чим вони неодноразово звертались до відповідача щодо відшкодування спричиненої шкоди, але остання відмовилась.

Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об'єкта будівництва, проведення ремонтно-будівельних робіт у квартирі № АДРЕСА_1, становить 33 , 054 гривень (а.с.8 - 25).

З доповідної записки слюсаря - сантехніка АВС ОСОБА_12 складеної на ім'я директора КПВМР «Благоустрій- Вишгород» ОСОБА_13 вбачається, що 26.02.2017 року надійшла заявка від диспетчера, що АДРЕСА_11. При обстеженні АДРЕСА_12 було виявлено, що лопнула колба на фільтрі очистки холодної води у ванній кімнаті біля пральної машини. Фільтр ним був демонтований, установлена заглушка та подана вода в квартиру (а.с. 26).

З службової записки слюсаря - ОСОБА_14, зварювальника - ОСОБА_18 складеної на ім'я директора КПВМР «Благоустрій- Вишгород» ОСОБА_13 вбачається, що 26.02.2017 року надійшла заявка від мешканців квартири АДРЕСА_13. При обстеженні квартири АДРЕСА_7 було виявлено протікання води зі стелі в кімнати, в коридорі та санвузлі. Квартира АДРЕСА_5, яка знаходиться на д квартирою АДРЕСА_7 доступ для огляду не надала. Для ліквідації затоплення квартири АДРЕСА_7 була перекрита холодна вода (а.с. 27).

У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою.

Тобто факт залиття квартири, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи.

З листа Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» від 14.07.2017 року № 271 вбачається, що використання питної води мешканцями квартир АДРЕСА_7 та АДРЕСА_14 проводилось в межах норм використання. Перевитрат використання питної води мешканцями квартир АДРЕСА_7 та АДРЕСА_14 в період з 26.02.2017 року по 12.07.2017 року Вишгородським МКП «Водоканал» не зафіксовано (а.с. 71).

Звертаючись до суду з позовом та обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивачзазначила, що внаслідок залиття, яке сталося 26.02.2017 року з вини відповідача, їй завдано матеріальну та моральну шкоду. На підтвердження вказаних обставин надано акт від 27.02.2017 року, від 02.03.2017 року та від 21.03.2017 року, зведений кошторисний розрахунок вартості об'єкта будівництва, листок непрацездатності від 14.03.2017 року виданий ОСОБА_1 та виписку з медичної картки ОСОБА_15

Проте, дослідивши надані докази встановлено, що акти про залиття не містить таких обов'язкових ознак, як перелік пошкодженого майна, їх орієнтовну вартість, висновок щодо встановлення вини особи відповідача у залитті, присутність відповідача при його складанні, причину залиття, акти лише містять інформацію, що залиття відбулось внаслідок пошкодження кришки фільтра холодної води. Переліку пошкодженого майна внаслідок залиття позивачем доведено не було, суду не надано доказів існування такого майна та речей, розрахунку його вартості, чеків (квитанцій) його придбання, ступінь зносу матеріали справи не містять. Клопотання перед судом про призначення по справі експертизи не ставилося.

Надані докази не підтверджують факту того, що позивачам заподіяна шкода саме з вини відповідача та що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок.

За таких обставин, суд вважає, що в судовому засіданні не встановлено в діях відповідача юридичного складу правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову.

Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду у позадоговірних відносинах передбачені ст.ст. 23 і 1167 ЦК України. За загальним правилом така відповідальність наступає за наявності протиправності і вини особи, яка її завдала.

Відповідно до вимог ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

Оскільки позовна вимога щодо відшкодування моральної шкоди є похідною від вимог про відшкодування матеріальної шкоди, тому ця вимога задоволенню не підлягає.

Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

На підставі наведеного суд, оцінивши докази у їх сукупності, дійшов висновку про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог, а тому у їх задоволенні необхідно відмовити у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.23,1166,1167 ЦК України, ст.ст.4,10,11,12,13,76-81,258,259,263-265,268,273,353 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, відмовити.

Повний текст рішення складений 23.05.2018 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення, за приписами ч. 1 ст.354 ЦПК України.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (03.10.2017) до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач:ОСОБА_1, 07300, АДРЕСА_2., ІПП НОМЕР_1.

Відповідач:ОСОБА_3, 07300, АДРЕСА_3, ІПП НОМЕР_2.

Третя особа:ОСОБА_5, АДРЕСА_2, ІПП НОМЕР_3.

Суддя: І.Ю.Котлярова