Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

23.03.2018 року м. Мостиська

Єдиний унікальний номер 448/1757/16-ц

Провадження № 2/448/74/18

Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючий суддя Білоус Ю.Б.,

секретар Крив'як О.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 - не з`явилась,

представник позивача ОСОБА_2,

відповідач Шегинівської сільської ради - не з`явився,

третя особа Мостиської державної нотаріальної контори - не з`явився,

провівши в залі суду м. Мостиська відкрите судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступника Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області), третя особа - Мостиська державна нотаріальна контора, про продовження строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла її мати - ОСОБА_4, після смерті котрої залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Згідно заповіту, складеного та посвідченого секретарем виконкому Поповицької сільської ради № 7 від 11.03.1994 року - спадкоємцем є ОСОБА_1

Стверджує, що вона, ОСОБА_1 як єдиний спадкоємець за заповітом бажає прийняти спадщину після смерті матері, вона в 2016 році звернулась до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у прийнятті спадщини - внаслідок пропущення нею строку у шість місяців.

Проте, як стверджує, цей строк був пропущений нею з поважних причин, оскільки вона, ОСОБА_1 проживає в м. Львові, після смерті матері, документи, а саме: технічний паспорт на житловий будинок, рішення Поповицької сільської ради про виділення земельної ділянки під будівництво та інші документи знаходились у знайомих її матері. Позивачу ОСОБА_1 не було відомо конкретно, у кого зберігались зазначені документи. У 2016 році ОСОБА_1 знайомі її матері повернули зазначені документи. Тому вона, ОСОБА_1 не змогла вчасно у визначений термін звернутися в нотаріальну контору.

З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй, ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_4.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі та зазначила, що вимоги, викладені у позовній заяві підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступника Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області) у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що позов визнає.

Представник третьої особи - Мостиської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи та розгляду судом справи за їхньої відсутності фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Відповідно до ч. 3 ст. 223 ЦПК України суд постановив ухвалу про розгляд справи за відсутності представника відповідача - Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області та представника третьої особи - Мостиської державної нотаріальної контори.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року відкрилась спадщина внаслідок смерті ОСОБА_4 (матері позивача ОСОБА_1).

До складу даної спадщини входить право власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що належав ОСОБА_4.

Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець ОСОБА_4 склала заповіт, все своє майно, що їй належало на день смерті заповіла своїй дочці - ОСОБА_1. Інші спадкоємці відсутні.

Згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 1372 від 19.12.2016 року, спадкодавець ОСОБА_4 на час смерті проживала АДРЕСА_1. Проживала одна.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 46585940 від 30.01.2017 року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_4 в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався.

Тобто, інших спадкоємців після смерті ОСОБА_4, які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, крім позивача, немає.

Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця ОСОБА_4; копією заповіту.; копією паспорта ОСОБА_1; довідкою, виданою виконавчим комітетом Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 1372 від 19.12.2016 року.; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 46585940 від 30.01.2017 року та іншими матеріалами справи.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача ОСОБА_1, та вбачається із матеріалів справи, позивач пропустила строк звернення до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_4, котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року з поважних причин, оскільки вона проживала окремо від матері та у неї не було необхідних документів на спадкове майно.

Вказані обставини підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією заповіту.; копією свідоцтва про смерть ОСОБА_4; копією паспорта ОСОБА_1; копією довідки, виданої виконавчим комітетом Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 1372 від 19.12.2016 року.; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 46585940 від 30.01.2017 року.

Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача ОСОБА_1 щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_4

Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред'явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 206, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, жительки АДРЕСА_2, додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання ним заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4, котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.Б. Білоус

Рішення набрало законної сили: «___»___________ 20 р.

Суддя Ю.Б. Білоус