Справа № 635/6235/17
Провадження № 2/635/822/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2018 року

смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Токарєвої Н.М.,

секретар - Антонян М.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

представник позивача - Адвокатське бюро «Дмитра Ципліцького»,

діє на підставі договору про надання

правової допомоги № 06092017 від

06.09.2017р.,

представник позивача - адвокат ОСОБА_2,

діє на підставі договору про надання

правової допомоги № 06092017 від

06.09.2017р.,

представник позивача - адвокат ОСОБА_3,

діє на підставі договору про надання

правової допомоги № 06092017 від

06.09.2017р.,

представник позивача - адвокат ОСОБА_4,

діє на підставі договору про надання

правової допомоги № 06092017 від

06.09.2017р.,

відповідач - ОСОБА_5,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

25 жовтня 2017 року позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування збитків, завданих неналежним виконанням умов договорів підряду від 20.02.2017р. та від 26.02.2017р. в сумі 90229,06грн. та судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 20.02.2017р. між ним та відповідачем було укладено договір підряду на виконання ремонтних робіт у квартирі за адресою: м. Харків, вул. Молодої Гвардії, б. 4, кв. 114, з матеріалів підрядника, за яким позивачем були сплачені грошові кошти у розмірі 1400 доларів США. 26.02.2017р. між ним та відповідачем було укладено договір підряду на виконання ремонтних робіт у квартирі за адресою: м. Харків, вул. Молодої Гвардії, б. 4, кв. 114, з матеріалів підрядника, за яким позивачем були сплачені грошові кошти у розмірі 2000 доларів США. Строк виконання ремонтних робіт був визначений сторонами до 23.08.2017р. Факт отримання грошових коштів підтверджується розписками відповідача. На даний час за жодним договором відповідач не виконав роботи належним чином, чим причинив матеріальну шкоду позивачу. Позивачем 08.09.2017р. було направлено ОСОБА_5 претензію з вимогою повернути грошові кошти, яку відповідач отримав 12.09.2017р., однак, гроші він не повернув.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14 листопада 2017 року провадження по справі відкрито, призначено судове засідання на 21 грудня 2017 року о 14 год. 00 хв.

Представник позивача адвокат ОСОБА_4 подав до суду заяву про слухання справи за відсутності позивача та його представників, позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити. Представник позивача адвокат ОСОБА_3 подав до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що сторони дійшли згоди щодо усіх істотних умов, притаманних для договорів підряду, отже договір є укладеним і обовязковим для виконання сторонами. Відповідач своє зобовязання не виконав, чеків на матеріали не надав, роботи не виконав, отримані грошові кошти в розмірі 3400 доларів США не повернув.

Відповідач ОСОБА_5 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав, зазначив, що позивач 22.08.2017р. продав квартиру № 114 в м. Харків, вул. Молодої Гвардії, б. 4, власником є інша особа, збитків не зазнав, фактично договори підряду не були укладені між сторонами.

Суд, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи та надані докази, встановив наступне.

20 лютого 2017 року відповідачем було написано розписку, в якій він зазначив. що він отримав від позивача 1400 у.о. на матеріали кв. № 114 в м. Харків, вул. Молодої Гвардії, б. 4. 26.02.2017 р. відповідачем була написана так ж сама розписка на отримання 2000 у.о.

Позивачем також до позову було надано копію документу від 05.06.2017р. з переліком робіт в квартирі 114. Однак чий підпис стоїть в листах з переліком ремонтних робіт та ким він написаний невідомо.

23 серпня 2017 року відповідач ОСОБА_5 виклав, які роботи необхідно здійснити в квартирі та які меблі облаштувати. Для кого він здійснив письмовий план заходів не зазначено в цьому листі.

Зі змісту претензії від 08.09.2017р. вбачається, що позивач вимагає від ОСОБА_5 повернути грошові кошти в розмірі 88339,52грн. за тих підстав, що останній не виконав свої зобовязання за договором підряду.

Згідно ст.ст. 11-16 ЦК України цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки. Особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. При здійсненні своїх прав особа зобовязана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Виконання цивільних обовязків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст. 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Зобовязання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобовязання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Зі змісту ч. 1 ст. 527 ЦК України вбачається, що боржник зобовязаний виконати свій обовязок.

Частиною 1 ст. 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Відповідно до ст. 610 ЦК України вбачається, що порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).

Відповідно до частин першої та другої статті 614 ЦК України, особа, яка порушила зобовязання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобовязання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобовязання.

Відповідно до ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Згідно до ч. 1 ст. 627 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обовязковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Відповідно до ст. 638 ЦК України істотні умови договору визначаються виключно законами України і не можуть бути встановлені підзаконними актами, в той час як запровадження зазначеної норми фактично встановлює істотні умови кредитного договору, не передбачені законами України.

Згідно ч. 1 ст. 202 ЦК правочином є дія особи, яка спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків.

Відповідно до вимог ст.ст. 203, 215 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, пятою та шостою статті 203 ЦК України. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 837 ЦК за договором підряду підрядник зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням замовника, а той зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст.843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Згідно до ст. 844 ЦК України, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Згідно ст. 846 ЦК України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Підтвердженням укладення договору підряду у спрощеній формі можуть служити інші документи, якими сторони обмінювалися до моменту виконання робіт, і в яких відображені всі істотні умови договору підряду (предмет, ціна, терміни).

Також, у відповідності до ч. 2 ст. 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Письмовий перелік робіт, які планується виконати, а також розписки про отримання грошових коштів на матеріали не породжує обов'язки відповідача на свій ризик виконати певну роботу по ремонту квартири для позивача. Тож ці документи не містять всіх істотних умов договору підряду, зокрема, переліку робіт, який відповідач зобовязаний виконати, вартості виконаних робіт, і тому не може вважатися договором.

Відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене упущена вигода).

Позивач також не надає відомостей, які матеріали повинен був придбати за його грошові кошти відповідач, які можливо були придбані або які не придбані взагалі, отже встановити протиправність дій відповідача та завдання ним будь-якої матеріальної шкоди позивачу у суду не має достатніх підстав.

З вище наведеного слідує, що між сторонами не було укладено договорів підряду на проведення ремонтних робіт в квартирі, отже у відповідача не виникло певних зобовязань перед позивачем, а для позивача не настали негативні наслідки та не було порушено його прав або охоронюваних законом інтересів.

На підставі ст. ст. 76, 77, 78-79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення по справі. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до положень ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суд, системно аналізуючи норми діючого цивільного законодавства у їх застосуванні до правовідносин, що склалися між сторонами вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягає оскільки договір підряду на проведення ремонтних робіт у квартирі між сторонами не був укладений в належній формі, не було досягнуто згоди з усіх істотних умов договору про виконання ремонту квартири, позивач не надав доказів на підтвердження того, що з відповідачем укладено договір підряду на виконання ремонтних робіт у квартирі, що відповідач зобовязався виконати певні роботи, в чому полягає невиконання своїх зобовязань відповідачем. Позовні вимоги також не були обґрунтовані в частині визначення розміру збитків, їх розрахунку та внаслідок чого вони заподіяні позивачу.

Отже суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі у зв'язку з відсутністю для цього правових підстав.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір у звязку з відмовою у задоволенні заявлених вимог суд залишає за рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 78, 80, 81, 141, 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про відшкодування збитків - відмовити.

Судові витрати у вигляді сплаченого судового збору залишити за рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до/або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1, НОМЕР_1, виданий Жовтневим РВ ГУМВС України в Харківській області 24.11.2006р., зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, б. 46, ідентифікаційний номер НОМЕР_2;

Відповідач - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії МН 607405, виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області 19.11.1997р., зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, б. 16;

Повний текст рішення складений 25 травня 2018 року.

Суддя Н.М. Токарєва