Справа № 379/1584/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2018 року м.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: Василенка О.М.

при секретарях: Бабенко О.Ю., Іванченко Т.Б.,

адвоката: ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Таращі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: служба у справах дітей та сім'ї Таращанської районної державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, її вихованні та визначення способу участі у вихованні дитини та спілкування з нею,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом в якому просить суд зобовязати ОСОБА_4 не чинити перешкод в його спілкуванні з сином, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та його вихованні, шляхом надання можливості безперешкодно бачитись з сином наступним чином: 1) побачення з сином кожного тижня з 10 год. 00 хв. пятниці до 19 год. 00 хв. неділі з можливістю перебування та ночівлі за місцем проживання батька; 2) побачення з сином з 01 числа по 07 число та з 15 числа по 21 число кожного місяця з можливістю перебування та ночівлі за місцем проживання батька; 3) побачення з сином у святкові дні з 10 години 00 хвилин до 19 години 00 хвилин за місцем його проживання, перебування або за місцем проживання батька, згідно домовленості між батьками; 4) безперешкодна участь у спільному святкуванні дня народження сина - кожного року 16 вересня з 09 години 00 хвилин до 21 години 00 хвилин.

В обґрунтування позову зазначив, що він перебував з відповідачкою у шлюбі, зареєстрованому 31.08.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис за № 1073.

Від даного шлюбу вони мають малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Вони проживають окремо, відповідачем почалися створюватися штучні перешкоди у спілкування його з сином. Вказує на те, що він має гнучкий графік роботи і тому є можливість достатньо часу приділяти сину, займатися його вихованням та всебічним розвитком, проте всі його намагання мирним шляхом врегулювати даний спір призводять лише до конфліктів, оскільки відповідачка не бажає його присутності та перешкоджає йому зустрічатися з сином.

Беручи до уваги те, що його син фактично проживає в ІНФОРМАЦІЯ_2, вважає, що часті короткочасні зустрічі на декілька годин є незручними (дорога до/з Києва буде втомлювати маленьку дитину), тому при визначенні графіку побачень (коли такі побачення відбуваються за місцем проживання батька) слід враховувати, що дитині комфортніше буде залишатися на ночівлю за його місцем проживання.

Наголошує на тому, що створення перешкод відповідачем його спілкуванню із сином порушує не тільки його права як батька, а в першу чергу порушує права та суперечить інтересам дитини.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

В судовому засіданні відповідачка позовні вимоги визнала частково, надавши відзив на позовну заяву, а саме просить встановити такий порядок зустрічей позивача ОСОБА_2 зі своїм малолітнім сином ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1: першої та третьої суботи щомісяця з 10-30 год. до 12-00 год. та з 5-00 год. до 17-00 год. за адресою: Київська область м. Тараща вул. Івана Виговського, 42 в її присутності чи в присутності баби ОСОБА_6.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав позицію останньої.

Представник третьої особи в судовому засіданні підтримала позицію відповідачки.

Суд встановив, що сторони по справі з 31.08.2013 року перебували у шлюбі зареєстрованому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис за № 1073, який розірвано рішенням Таращанського районного суду Київської області від 10.05.2018 року, що на даний час не набрало законної сили (справа №379/992/18).

Від даного шлюбу вони мають малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з матірю.

Дитина постійно перебуває під наглядом матері, що підтверджується довідкою виданою КЗ Таращанської районної ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги» від 10.01.2018 №36.

Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ч.7 ст.7 СК України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст.157 ч.3 СК України, той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Частинами 1, 3 статті 151 СК України визначено, що батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Батьки мають право обирати форми та методи виховання, крім тих, які суперечать закону, моральним засадам суспільства.

Вирішення батьками питання про виховання дитини регулюється ст.157 СК України. Так, відповідно до даної норми, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст.11 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст.15 Закону України «Про охорону дитинства» предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобовязані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватись з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування на перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (ч.ч. 1, 2 ст. 159 СК України).

Поряд з цим, суд вважає, що реалізація одним із батьків свого права на спілкування з дитиною у будь-якому разі не повинна перешкоджати нормальному розвиткові дитини.

Позивач, будучи батьком дитини прагне спілкування із нею, оскільки участь у вихованні та розвитку дитини є його правом та обов'язком.

Відповідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи те, що сторони не досягли згоди щодо порядку спілкування з дитиною, суд, на основі повного і всебічного з'ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню.

Тому, вирішуючи спір між батьками щодо визначення участі батька у вихованні дитини, суд дійшов висновку, що інтересам дитини відповідатиме встановлення наступного часу побачень з батьком: щосуботи з 10 год. 00 хв. до 14 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_3; кожного року, 16 вересня у спільному з ОСОБА_3 святкуванні дня народження ОСОБА_5 з 09 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв..

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 157,158,159 СК України, ст.15 Закону України «Про охорону дитинства», ст.ст. 2 , 4, 12, 13, 76, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України , суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Зобовязати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_2 в спілкуванні з сином ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та його вихованні.

Визначити ОСОБА_2 наступний порядок участі у спілкуванні та вихованні сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1:

1) щосуботи з 10 год. 00 хв. до 14 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_3;

2) кожного року, 16 вересня у спільному з ОСОБА_3 святкуванні дня народження ОСОБА_5 з 09 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв..

Стягнути з ОСОБА_3 (проживаючої ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1) на користь ОСОБА_2 (проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, паспорт серія СО №179443 виданого 11.06.1999 року Шевченківським РУ ГУ МВС України в місті Києві) судовий збір в розмірі 640 грн..

В решті позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Київської області.

У відповідності до п.п. 15.5, п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області через Таращанський районний суд Київської області.

Повний текст рішення складено 23.05.2018.

Головуючий:ОСОБА_7