"10" травня 2018 р. Справа № 363/843/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2018 р. Вишгородський районний суд Київської області у складі :

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

при секретарі Палій Л.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 17.01.2018 року по справі за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 17.01.2018 року ухваленого по цивільній справі за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Підставою скасування даного рішення вказала, що про існування справи їй відомо не було, поштові повідомлення вона не отримувала, так як фактично проживає за кордоном, а про наявність заочного рішення по справі дізналась зателефонувавши на гарячу лінію ПАТ «ВіЕйБі Банка», з метою зясування про стан розгляду її заяви про реструктуризацію кредиту; рішення суду прийнято на підставі матеріалів і доказів наданих лише позивачем, що на думку відповідача призвело до неповного зясування обставин справи та позбавило її права подати до суду докази, якими вона заперечує проти позову, позивач не направляв їй повідомлення про порушення зобовязань на суму 1 503 759, 89 грн. та вимогу про сплату. Крім того зазначила, що предмет іпотеки є єдиним місцем проживання її сімї, у звязку із чим наполягає на скасуванні заочного рішення.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлені вимоги та надав аналогічні пояснення викладеним у заяві, у звязку із чим просив скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував щодо задоволення вказаної заяви. Крім того, наголосив, що відповідачем не зазначено обставин, що свідчать про поважність причин неявки у судове засідання з приводу чого не надано жодного належного та допустимого доказу, а посилання на те, що позивач фактично проживала за кордоном не підтверджується жодними доказами.

Дослідивши надані до суду документи та матеріали цивільної справи за № 363/843/17, вислухавши пояснення представників сторін, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що в провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки. Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 17.01.2018 року позовні вимоги задоволено, в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 59 від 17.04.2007 року, що складає 1 503 759 (один мільйон пятсот три тисячі сімсот пятдесят девять) гривень 89 копійок, звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме на квартиру № АДРЕСА_1 районну Київської області, шляхом визнання права власності за Публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський ОСОБА_5» на квартиру № АДРЕСА_1 районну Київської області. та стягнуто судовий збір у сумі 1600 гривень.

ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 17.01.2018 року, зазначивши, що вона не була належними чином повідомлена, оскільки не отримувала поштові повідомлення.

Із матеріалів цивільної справи вбачається, що у позовній заяві було зазначено про місце проживання та реєстрацію позивача, а саме: АДРЕСА_2, що повністю узгоджується з відомостями наданими відділом адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві (а.с. 41). Судом неодноразово, за вказаною адресою, надсилались поштові повідомлення відповідачу, які повертались на адресу суду за закінченням терміну зберігання. Однак, повістку про виклик до суду на 22.09.2017 року було вручено за довіреністю «Заїка» 15.09.2017 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи поштовим повідомлення (а.с. 74).

У відповідності до ст.74 ЦПК України (яка діяла на час розгляду вказаної справи) у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за зазначеною адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення було вручено їм належним чином.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач повідомлявся судом з врахуванням вимог ст.74 ЦПК України - поштовим повідомленнями.

Як на поважність причин не явки до суду та не отримання кореспонденції відповідач посилається на те, що фактично проживає за кордом та на підтвердження подала до суду копію карти побуту ОСОБА_3 та копію трудового договору з перекладом. Однак, зазначені докази, судом не можуть бути визнані належними та допустимими, оскільки карта побуту ОСОБА_3, строк дії якої від 16.10.2015 року по 20.05.2018 року, не підтверджує факт того, що у період розгляду зазначеної справи, остання перебувала за кордоном, а трудовий договір з перекладом нотаріально не завірений, не містить ні підписів, ні печаток.

Заперечення відповідача з того приводу, що рішення суду було прийнято на підставі неповного зясування обставин, не містить у собі обґрунтування та зазначено у виді загальних фраз, що спростовуються матеріалами цивільної справи. Впродовж перебування цивільної справи у провадженні суду відповідачем не було надано до суду жодних заперечень щодо заявлених позовних вимог.

Пояснення відповідача з того приводу, що позивач не повідомив його про звернення до суду з даним позовом не є підставою для скасування заочного рішення суду, оскільки сторона самостійно обирає спосіб захисту своїх прав та інтересів.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, суд вважає заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 17.01.2018 року по справі за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки необґрунтованою, оскільки обставини викладені у цій заяві не знайшли свого підтвердження, тому у задоволенні заяви необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.280-288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 17.01.2018 року по справі за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, відмовити за необґрунтованістю.

Повний текст ухвали складено 15.05.2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів до апеляційного суд Київської області через Вишгородський районний суд Київської області з дня проголошення цієї ухвали.

СУДДЯ І.Ю. КОТЛЯРОВА