Номер провадження 2/229/339/2018
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2018 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Петрова Є.В.,

при секретарі Цукаревій К.А. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

01.03.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області про надання додаткового строку на прийняття спадщини, у якому просив визнати причини пропуску ним строку для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий тримісячний строк для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що його знайома ОСОБА_2 за своє життя на випадок її смерті зробила заповіт, посвідчений секретарем Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області 12.12.2013 року, зареєстрований в реєстрі за №87. Згідно заповіту ОСОБА_2 заповіла позивачу належну їй на праві власності земельну ділянку площею 3,36 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області.

Постановою нотаріуса від 15 вересня 2017 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо реєстрації відкриття спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки він пропустив строк для подачі заяви.

Позивач зазначає, що пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки він проживав в зоні проведення антитерористичної операції - в м.Донецьку, а ОСОБА_2 в сел. Петрівське Ясинуватського району Донецької області та з весни 2015 року не мав можливості до неї приїздити, про смерть ОСОБА_2 дізнався на початку вересня 2017 року.

Вважає, що шестимісячний строк пропущений ним з поважних причин, тому звернувся до суду із позовом для визначення йому додаткового строку тривалістю три місяці, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_3 не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали до суду заяви в яких просять розглядати справу у їх відсутність, на позовних вимогах наполягають, просять позов задовольнити (а.с.32,33).

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надали суду заяву із клопотанням про розгляд справи без участі представника Орлівської сільської ради. Також зазначили, що не заперечують проти заявлених позивачем вимог (а.с.32).

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, оцінивши усі докази зібрані в справі в їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, керуючись принципом верховенства права суд дійшов до таких висновків.

У відповідності до ст.ст. 13, 82ЦПК України, суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Суд, перевіривши матеріали справи наданими доказами, дійшов до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, 12 грудня 2013 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем Орлівської сільської ради ОСОБА_4, зареєстрований в реєстрі за №87, в якому заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 3,36 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області (а.с.7).

Вказана вище земельна ділянка, кадастровий номер 090000934, належала ОСОБА_2 на праві власності на підставі державного акту серії ДН №179079 від 05.10.2005 р., зареєстрований за № 01.05.170.00800 (а.с.6).

19 липня 2015 року заповідач ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-НО № 911508 від 20 липня 2015 року, актовий запис №21, складений виконкомом Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області (а.с. 8). Після її смерті відкрилась спадщина за заповітом та законом.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 24.04.2018 р., заповіт посвідчений 12.12.2013 року в Орлівській сільській раді ОСОБА_4, за номером 87 у Спадковому реєстрі, від імені ОСОБА_2, є чинним. Згідно відповіді, наданої Дружківською державною нотаріальною конторою на запит суду, після смерті ОСОБА_2, заяви про прийняття або відмову від спадщини не надходили, спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.38,39, 41 зв.б).

За ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Часом відкриття спадщини, згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи.

Відповідно до ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, позивач має право на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 як спадкоємець за заповітом.

Згідно ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, позивач є спадкоємцем померлої за заповітом і відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконав.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. У відповідності до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим, відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

15 вересня 2017 року приватний нотаріус Авдіївського міського нотаріального округу ГУЮ у Донецькій області своєю постановою Вих.№319/02-31 відмовив ОСОБА_1 в реєстрації спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2, оскільки ним пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом (а.с.10).

Судом встановлено, що заповідач ОСОБА_2 була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: сел. Петрівське, вул. Центральна, буд.25, Ясинуватського району Донецької області. Інші особи за даною адресою не зареєстровані (а.с.9).

Позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5).

Як вибачається з позовної заяви, причиною пропущення позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини була неможливість своєчасно отримати інформацію про смерть заповідача, бо позивач не перебуває у родинних звязках із померлою. Крім того, позивач мешкає на території проведення антитерористичної операції, та перетин лінії розмежування становить під загрозу його життя та здоров'я. До того ж його не було повідомлено належним чином про відкриття спадщини після померлої та права на вказану земельну ділянку.

Тому, дізнавшись про смерть заповідача, він вчасно не мав можливості звернутись до нотаріуса, з метою оформлення спадщини.

Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані.

Як встановлено в судовому засіданні, позивач від прийняття спадщини не відмовлявся, що також підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті заповідача пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 10-13, 76-81, 258-261, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

позовні вимоги ОСОБА_1 до Орлівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області про продовження строку для прийняття спадщини, задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, додатковий строк у три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка померла 19 липня 2015 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом тридцяти днів після проголошення рішення.

В разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст судового рішення складено та підписано 22 травня 2018 року.

Суддя: Є. В. Петров