233 Справа № 233/2171/18
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.05.2018 року м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (адреса проживання: 85100, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Єлецька, буд. 26) до Костянтинівської державної нотаріальної контори (розташована за адресою: 85114, Донецька обл., м. Костянтинівка, вул. Театральна, 5),

«про зняття арешту з майна», -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просить зняти арешт, зареєстрований 20.09.2005 15:00:32 за номером 2407419 реєстратором: Костянтинівська державна нотаріальна контора, 85114, Донецька обл., м. Костянтинівка, вул. Театральна, буд. 5, на підставі ухвали Костянтинівського міського суду б/н від 08.04.1994 про накладення заборони по вчиненню будь-яких правочинів по квартирі АДРЕСА_1 ОСОБА_2.

Форма та зміст «заяви» не дотримує вимог діючого цивільно-процесуального законодавства.

Діючим цивільним процесуальним кодексом передбачено заявлення вимог зняття арешту з майна і заявлення вимог скасування заходів забезпечення позову.

Так, зняття арешту з майна є вимогою немайнового характеру, тобто такою, що підлягає розгляду судом у позовному провадженні.

За формою ОСОБА_3 подано до суду «заяву», тоді як учасники справи зазначені як «позивач» та «відповідач».

Тож є незрозумілим, ОСОБА_3 заявлено позовні вимоги, або це заява про скасування заходів забезпечення позову.

Якщо предявлено позов:

«Заява» містить вимогу зняти арешту з нерухомого майна і не містить вимог до «відповідача», а також обставин, якими «позивач» обґрунтовує заявлені вимоги саме до Костянтинівської державної нотаріальної контори: якими діями (бездіяльністю) та в який спосіб «відповідачем» порушено право «позивача».

Також за розясненнями Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» (абз.2 п.2) відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

За «заявою» Костянтинівська державна нотаріальна контора, якою був зареєстрований тип обтяження на підставі ухвали Костянтинівського міського суду, залучена відповідачем, тоді як відповідно до вищенаведених Розяснень має бути зазначена як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Відповідачем же має бути зазначена особа, в інтересах якої накладено арешт на майно.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як розяснено в постанові Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», якщо заявлена вимога про зняття арешту з майна, то сплачується судовий збір як за заяву немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду, зокрема позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, «позивачем» за позовною заявою має бути сплачено судовий збір в сумі 704,80 грн.

Проте, судовий збір сплачено не в повному обсязі. Так, до «заяви» додана квитанція №6 від 07.05.2018 р. про оплату судового збору в сумі 352,40 грн.

Тож «позивачу» в рахунок судового збору за позовною заявою слід доплатити 352,40 грн. = 704,80 грн. - 352,40 грн.

Якщо заявлена вимога про скасування заходів забезпечення позову:

Відповідно до абзацу 4 пункту 9 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 59 Закону про виконавче провадження).

В обґрунтування заявлених вимог «позивачем» зазначено, що обтяження було зареєстровано 20.09.2005 р. на підставі ухвали Костянтинівського міського суду від 08.04.1994 р.

За таких умов питання про скасування заходів забезпечення позову, що застосовані ухвалою Костянтинівського міського суду від 08.04.1994 р., подається у формі клопотання про скасування заходів забезпечення позову в порядку, передбаченому ст.158 ЦПК України.

Оскільки викладений «позивачем» зміст заявлених вимог регулюється різними статтями ЦПК України, «позивачу» слід визначитися із характером вимог та уточнити їх зміст, а також визначитися із колом осіб, що мають приймати участь у справі, та їх процесуальним статусом.

Окрім цього, в порушення вимог ст.175 ЦПК України «заява» не містить зазначення електронних адрес учасників справи або ж відомостей про їх відсутність, повні дані як «позивача», так і «відповідача» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та реєстраційний номер облікової картки платника податків). Також «заява» не містить посилання на наявність у «позивача» або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до «заяв».

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За наведених обставин «заяву» належить залишити без руху, надавши «позивачу» строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

«Заяву» ОСОБА_1 до Костянтинівської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна залишити без руху, надавши «позивачу» для виправлення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк «заява» буде вважатися неподаною і повернута «позивачу».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: