№ 468/569/18-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

( про залишення заяви без руху )

07.05.2018 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Янчук С.В. розглянувши позовну заяву комунального закладу «Загальноосвітня школа-інтернат I-III ступенів центр загальної профільної освіти та комплексної реабілітації» Миколаївської обласної ради до Добренської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/9 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла вищевказана позовна заява. Із змісту позовної заяви слідує, що 27.06.2011 року померла ОСОБА_3 після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме 1/3 частину житлового будинку №19, розташованого по вулиці Поперечній в селі Новоєгорівка Баштанського району Миколаївської області. Неповнолітній ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 доводиться сином померлої, а тому є спадкоємцем першої черги за законом. Опікуном ОСОБА_4 є позивач. При зверненні до нотаріуса по питанню отримання свідоцтва про право на спадщину, останнім було розяснено про неможливість здійснення цього по причині того, що договір купівлі-продажу, на підставі якого померлій належала 1/3 частина вищевказаного житлового будинку, не був нотаріально посвідчений та мав місце укладення на біржі. З урахуванням розяснення нотаріуса, позивач вважає за необхідне звернутися до суду з даним позовом.

Позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України.

- відповідно до вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема:

повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін.

Одним з відповідачів заявлено Добренську сільську раду, проте на час звернення до суду дана сільрада припинила свою діяльність та територіальна громада даного населеного пункту ввійшла до складу Баштанської обєднаної територіальної громади в особі Баштанської міської ради. За такого позов потребує уточненню в частині даного учасника.

- відповідно до вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до вимог п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

В даному випадку позов про визнання права власності на 1/3 частину нерухомого майна містить зазначення ціну позову в розмір 738 грн. 61 коп.

Проте, позовна заява та додані до неї документи не містять доказів реальної вартості спірного нерухомого майна на час звернення до суду, що здійснюється суб'єктами оціночної діяльності відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

- відповідно до вимог п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно глави 89 ЦК України оформлення права на спадщину здійснюється нотаріусами або в сільських населених пунктах - уповноваженими на це посадовими особами відповідного органу місцевого самоврядування.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З наведених правових норм вбачається, що визнання права власності на спадкове майно можливе лише за наявності обєктивних перешкод оформлення права на спадщину в органах нотаріату та посадових осіб органів місцевого самоврядування.

Позивач обґрунтовуючи неможливість оформлення спадщини в органах нотаріату посилається на відсутність нотаріального посвідчення правовстановлюючого документу (договору купівлі-продажу). Разом з тим, п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України N 3 від 28.04.1978 року (яка діяла на час виникнення правовідносин) «Про судову практику в справах про визнання угод недійсними» розяснено, що з підстав недодержання нотаріальної форми визнаються недійсними тільки угоди, які відповідно до чинного законодавства підлягають обов'язковому нотаріальному посвідченню, зокрема, договори довічного утримання; застави, купівлі-продажу, в тому числі при придбанні на біржових торгах) міни або дарування жилого

будинку (квартири) чи його (її) частини; дарування іншого майна на суму понад 500 крб. і валютних цінностей на суму понад 50 крб. Якщо така угода виконана повністю або частково однією сторін, а друга сторона ухиляється від її нотаріального оформлення, суд на підставі ч.2 ст.47 ЦК за вимогою сторони, яка виконала угоду, її правонаступників або прокурора вправі визнати угоду дійсною. Однак це правило не може бути застосовано, якщо

сторонами не було досягнуто згоди з істотних умов угоди або для укладення її були в наявності передбачені законом обмеження (наприклад, статтями 105, 114, ЦК ( 1540-06 ).

За такого, позовна заява потребує додаткового обґрунтування щодо неможливості оформлення спадщини в органах нотаріату та необхідності вирішення даного питання в судовому порядку (неможливості визнання в судовому порядку правочину дійсним тощо).

Вимога про визнання права власності на нерухоме майно містить детальний опис надвірних побудов, огорож та споруд, однак позовна заява не містить відомостей про наявність (або ж відсутність) технічної документації на будинок (технічний паспорт тощо).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Всупереч зазначеному позивач не додав до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додано до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява одночасно містить клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В силу вимог ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Враховуючи, що позивачем не надано доказів на підтвердження майнового стану, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору.

Наведене вбачає необхідність надання позивачем документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Із викладеного слід, що позовна заява подана без додержання вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України, а тому це є підставою для залишення її без руху для виправлення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя , -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву комунального закладу «Загальноосвітня школа-інтернат I-III ступенів центр загальної профільної освіти та комплексної реабілітації» Миколаївської обласної ради до Добренської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/9 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк, для виправлення вказаних в ухвалі недоліків але не пізніше десяти днів з дня отримання позивачами ухвали, розяснивши, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ