Справа № 149/155/18
Провадження №2/149/248/18
Номер рядка звіту 45
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
15.05.2018 року Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Вергелеса В.О.,
за участю секретаря Парфьонової О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про позбавлення права користування жилим приміщенням,- В С Т А Н О В И В :
Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення його права користування житловим приміщенням.
Свій позов мотивувала тим, що в даному житловому будинку за АДРЕСА_1, окрім неї зареєстровані, як наймачі житлового будинку: - чоловік ОСОБА_3 та онук ОСОБА_2, що підтверджується домовою книгою для реєстації громадян, які проживають у даному будинку. На протязі тривалого часу, понад один рік, ОСОБА_2 забрав свої особисті речі і в даному житловому будинку не проживає та до неї не навідувався, так як переїхав на інше невідоме для неї місце проживання. Будь-якої домовленості про збереження за відповідачем ОСОБА_2 житлової площі за період його не проживання не існує. Реєстрація відповідача у справі ОСОБА_2 в житловому будинку за АДРЕСА_1 перешкоджає позивачці (власнику будинку) у здійсненні права користуватися та розпоряджатися своїм майном, яке належить позивачці на праві приватної власності, а в добровільному порядку знятися з реєстрації ОСОБА_2 не бажає. Місце перебування і проживання ОСОБА_2 позивачці на даний час невідоме, а останнім відомим місце перебування, проживання та знаходження майна ОСОБА_2 є - м. Хмільник, Вінницької області, за місцем його реєстрації. Відтак реєстрація відповідача перешкоджає позивачці у здійсненні права користуватися та розпоряджатися своїм майном, яке належить їй на праві приватної власності, тому вона вимушена звернутись до суду з цим позовом.
Позивачка ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з'явились, надали суду заяву з проханням розглянути справу у їх відсутність. Позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з'явився. Про день, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.
У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
За таких обставин суд ухвалює заочне рішення у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого порядку вирішення справи.
Судом встановлені наступні факти, обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до договору купівлі-продажу від 21.12.1979 року, посвідченого державним нотаріусом Хмільницької міської нотаріальної контори, зареєстрованого за реєстром № 1809, також зареєстрованого 11.01.1980 року за реєстраційним номером 1040 в КП "ВООБТІ", житловий будинок з відповідними господарчими будівлями, що знаходиться за АДРЕСА_1 Вінницької області належить на праві власності ОСОБА_1.
В зазначеному житловому будинку зареєстровані позивачка ОСОБА_1, чоловік ОСОБА_3, а також онук ОСОБА_2, що підтверджується витягом з будинкової книги.
Відповідно до довідки № 07-21/1624 від 22.12.2017 року виданою головою вуличного Комітету, ОСОБА_2 тривалий час не проживає по АДРЕСА_1
Оцінюючи в сукупності встановлені судом докази, суд приходить до висновку про те, що відповідач більше року не проживає в належному на праві власності позивачці жилому будинку по АДРЕСА_1.
Судом встановлено, що будинок по АДРЕСА_1 в якому проживав відповідач і в якому ОСОБА_1 час розгляду справи зареєстрована, має правовий статус приватного житлового фонду, користування жилими приміщеннями в якому регулюється главою 6 ЖК Української РСР та відповідними нормами ЦК України.
Відповідно до ч. 4 ст. ЖК Української РСР до членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій ст. 64 цього Кодексу, відповідно до якої до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.
Статтею 156 ЖК Української РСР також визначено, що члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Відповідно до статті 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України , ч. 4 ст. 156 ЖК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону, і припинення сімейних відносин не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України єдиною підставою для визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням є її не проживання в даному житлі понад рік без поважних причин.
Так як судом встановлено, що на час подання позову та на час ухвалення судового рішення у справі сплинув річний термін визначений ст. 405 ЦК України, протягом якого за відповідачем зберігалося право користування жилим приміщенням, а нею не надано доказів поважності не проживання в даному житловому будинку протягом року та понад один рік, то є законні підстави для задоволення позову.
Згідно зі ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду для захисту свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, а також враховуючи те, що позивачем доведено ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог, а тому суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16,405 ЦК України, ст.ст. 1-12,76-81,133-142, 258-259, 263-268, 353-354 ЦПК України,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування жилим приміщенням - житловим будинком з господарськими будівлями по вулиці АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704,80 гривень судових витрат по сплаті судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до апеляційного суду Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Вергелес В. О.