печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2018 року Печерський районний суд м.Києва

в складі головуючого судді Остапчук Т.В.

при секретарі Медведєва М.Г.

за участю позивача ОСОБА_1

представника відповідача Половенко Л.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської місцевої прокуратури № 6, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом про стягнення моральної шкоди , посилаючись на те що 24.02.2017р. зайшов до приміщення прокуратури , щоб особисто на прийомі віддати заступнику ОСОБА_3 копію ухвали Печерського районного суду м.Києві від 22.02.2017р. Охороннику повідомив про причини прибутті та попросив дозволити очікувати на стільці прокуратури , на що йому було повідомлено , що це не передбачено , є розпорядження керівника прокуратури №6 Авдєєнка О.А. очікувати на прийом перед кімнатою охоронця. Через певний час в зв»язку із станом здоров»я присів на підлогу та очікував своєї черги . Через певний час охоронець запропонував йому підкласти газету. Вважає що таке (розпорядження) наказ зганьбив його перед людьми та порушив право на повагу до гідності, честі , принизив та змусив почувати себе обтяжливо, незручно, прикро і скривджено. Прокуратурою не забезпечено належної організації діяльності з особистого прийому , а дії(бездіяльність) заслуговують на осуд. Чим завдано моральну шкоду в розмірі 25 грн, яку просить відшкодувати за рахунок державного бюджету шляхом списання Державною казначейською службою України коштів з рахунку державного бюджету, завдану незаконним діями та бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень. В судовому засіданні позов підтримав..

Представник відповідача проти позову заперечувала, вказувала що відповідач діяв моральну шкоду позивачу не спричинено. На виконання вимог "Порядку організації та забезпечення режиму секретності в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 для унеможливлення допуску та доступу сторонніх осіб до носіїв секретної інформації, в Київській місцевій прокуратурі № 6 пересування та перебування сторонніх осіб в приміщенні здійснюється тільки в супроводі працівників прокуратури.

Представник відповідача ДКСУ в судове засідання не з»явився, суд вважає можливим розглядати в відсутність.

Суд , заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи , приходить до слідуючого.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те що 24.02.2017р. зайшов до приміщення прокуратури , щоб особисто на прийомі віддати заступнику ОСОБА_3 копію ухвали Печерського районного суду м.Києві від 22.02.2017р. Охороннику повідомив про причини прибутті та попросив дозволити очікувати на стільці прокуратури , на що йому було повідомлено, що це не передбачено , є розпорядження керівника прокуратури №6 Авдєєнка О.А. очікувати на прийом перед кімнатою охоронця. Через певний час в зв»язку із станом здоров»я присів на підлогу та очікував своєї черги . Через певний час охоронець запропонував йому підкласти газету. Вважає що таке (розпорядження) наказ зганьбив його перед людьми та порушив право на повагу до гідності, честі , принизив та змусив почувати себе обтяжливо, незручно, прикро і скривджено. Вважає , що Прокуратурою не забезпечено належної організації діяльності з особистого прийому.

Судом встановлено , що в Київській місцевій прокуратурі № 6 на виконання вимог "Порядку організації та забезпечення режиму секретності в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 для унеможливлення допуску та доступу сторонніх осіб до носіїв секретної інформації, пересування та перебування сторонніх осіб в приміщенні здійснюється тільки в супроводі працівників прокуратури.

В судовому засіданні встановлено , що ОСОБА_1 виявив бажання почекати чергового прокурора за турнікетом в приміщенні прокуратури.Враховуючи положення Постанови охоронцем прокуратури ОСОБА_1 було відмовлено, при цьому зателефонував до приймальної прокуратури та попросив винести стілець позивачу.

ОСОБА_1 сів на підлогу, невдовзі стілець для позивачу винесли, проте останній продовжив сидіти на підлозі ,що підтверджується відеозаписом з камери спостереження, скрін-шоти.

В судовому засіданні не встановлено , що дії, охоронця Київської міської прокуратури № 6 були неправомірними, оскільки останній діяв відповідно до вимог Постанови.

Керівником Київської міської прокуратури №6 рішення про недопущення позивача до приміщення не приймалося.

Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Відповідно до положень ст.ст. 23, 1167 ЦК України позивач має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення його прав. При цьому, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини душевних страждань, ступеня вини відповідача, який завдав моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів , судом не встановлено , що з вини відповідача спричинена шкода моральна шкода , дії відповідача , щодо неналежного забезпечення прийому громадян не визнавались протиправними , відсутній причинний зв'язок між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні.

При таких обставинах, суд приходить до висновку , що позовні вимоги позивача є безпідставними , не встановлено спричинення моральної шкоди відповідачем , яка б підлягала відшкодуванню відповідачем , тому в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 23, 1167 ЦК України , ст.ст. 12,14,77,79,81,263,264,273,280,354, ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Відмовити в позові ОСОБА_1 до Київської місцевої прокуратури № 6, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через Печерський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 25.04.2018р.

Суддя Остапчук Т.В.