ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
15 травня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Соловей Г.В.,
з участю секретаря Момот Л.С.,
за участю позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастів Київської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
15.03.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те що він згідно договору дарування є власником будинку №110 по вулиці Набережній в м. Фастові Київської області. За вказаною адресою зареєстровані його сини та відповідач з якою він перебував у зареєстрованому шлюбі і який за рішенням суду розірвано. З січня 2017 року відповідач у будинку не проживає. Витрат по утриманню вказаного будинку не здійснює, а реєстрація особи, яка не проживає за вказаною адресою є перешкодою позивачу в оформленні субсидії. Будь-якої домовленості про збереження за відповідачем житлової площі за період її не проживання не існує.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.04.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні.
В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав та просив визнати відповідача такою, що втратила право користування житлом у його будинку за №110 по вулиці Набережній в м. Фастові Київської області.
В судове засідання відповідач повторно не зявилася, повідомлялася належним чином про час і місце розгляду справи, через оголошення на офіційному сайті Фастівського міськрайонного суду Київської області, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи в її відсутність до суду не надходило. У встановлений строк від відповідача відзиву на позовну заяву до суду не надійшло.
Згідно з частиною 1 статті 178 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, частиною 8 вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Зі згоди позивача, суд, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Так, судом встановлено, що ОСОБА_1, позивач по справі є власником будинку № 110 по вулиці Набережній в м. Фастові Київської області, що підтверджується договором дарування житлового будинку від 04.08.2006 року посвідченого ОСОБА_3, державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за №1-1816 та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 04.09.2006 року.
З копії будинкової книги в будинку №110 по вулиці Набережній в м.Фастові Київської області зареєстровані: позивач по справі, його діти та відповідач.
Як вбачається з Актів обстеження житлово-побутових умов гр. ОСОБА_1 проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 за №№ 005, 007, 012, 001 від 09.03.2017 року, 12.06.2017 року, 22.11.2017 року, 22.01.2018 року, відповідно, складеного комісією комітету самоорганізації населення мікрорайону «Казнівка» зазначено, що в даному будинку прописана його дружина ОСОБА_2, але не проживає з 13.01.2017 року. Особистих її речей в будинку не виявлено.
Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії 1-ОК № 109699 виданого Фастівським міськрайонним відділом державної РАЦС ГТУЮ у Київській області 17.03.2017 року, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано, про що зроблено відповідний актовий запис № 22.
Відповідно до ст.317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Відповідно до ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
В судовому засідані позивач зазначив, що відповідач по справі, за адресою реєстрації не проживає з січня 2017 року. Всі витрати, повязані з утриманням та обслуговуванням будинку, сплатою комунальних платежів і податків здійснюються тільки ним.
Також, факт не проживання відповідача ОСОБА_2 в будинку №110 по вулиці Набережній в м. Фастові Київської області, підтвердили допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5
Відповідно до п.2 ст.405 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі вітсутності члена сімї без поважних причин понад один рік.
Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 15 постанови від 01.11.1996 року №9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя", наявність чи відсутність прописки сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім'ї наймача (власника) приміщення, або для відмови їй у цьому.
Права власника житлового будинку (квартири) визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
В той же час, відповідно до вимог ст.391 ЦК України, власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Небажання відповідача надавати докази, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України.
За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.
Керуючись ст. 4,12,81,89,141,265,268,280-284 ЦПК України, ст.15,16,316,317,319,321,391,405 ЦК України, ст.150,168,169 ЖК УРСР, суд
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням в житловому будинку № №110 по вулиці Набережній в м. Фастові Київської області.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей