Справа № 502/2415/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2018 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Балана М.В.,

секретар судового засідання Урсул Г.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кілія цивільну справу

за позовом

Державної екологічної інспекції в Одеській області

до

ОСОБА_1

про

стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача 20.12.2017 року звернувся до Кілійського районного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої навколишньому середовищу, в розмірі 8800 гривень, а також судових витрат.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 09.11.2015 року пошкодив одне дерево породи «липа», а саме зрізав крону дерева в межах населеного пункту міста Ізмаїл Таким чином відповідач вчинив правопорушення у вигляді знищення дерева без дозвільних документів. Державною екологічною інспекцією в Одеській області відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, про що свідчить постанова про адміністративне правопорушення по справі № 000653 від 10.11.2015. Відповідно до Додатку № 1 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев та чагарників» затвердженої постановою КМУ від 01.02.2012 року № 111, розмір збитків, нанесених ОСОБА_1 державі становить 8800. Позивач 14.02.2016 року звертався до відповідача з претензією щодо добровільного відшкодування збитків, нанесених державі, що виникли в результаті вчинення ним адміністративного правопорушення передбаченого ст. 153 КУпАП. Однак ОСОБА_1 на теперішній час зазначену в претензії суму збитків не відшкодував. На підставі зазначеного представник позивача просить стягнути з ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану навколишньому середовищу, в розмірі 8800 гривень, а також судові витрати, які були понесені позивачем у звязку зі зверненням до суду з відповідним позовом.

Представник позивача в судове засідання не зявився, але на адресу суду від нього надійшло клопотання про те, що позов підтримує у повному обсязі, просить розглянути справу за його відсутності.

Відповідач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не зявився, про поважність причин неявки суд не повідомив, заяв про відкладання слухання по справі або про розгляд справи за його відсутності не надав. Також відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не надав.

На підставі клопотання позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, за відсутності сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст. ст. 223, 247, 280 ЦПК України.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Як зазначено у ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши наявні докази, встановивши обставини справи та визначивши відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступного висновку:

09.11.2015 року Державною екологічною інспекцією в Одеській області було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, з якого вбачається, що 09.11.2015 року ОСОБА_1 пошкодив дерево породи «Липа» діаметром 110 см до ступеня припинення росту, а саме зрізав 100 % крони дерева за адресою: м. Ізмаїл, вул. 2-й провулок Димитрова, 16 в межах населеного пункту.

Відповідно до постанови старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в Одеській області № 000653 від 10.11.2015 року ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень.

17.11.2015 року ОСОБА_1 було направлено претензію з вимогою добровільно сплатити шкоду, завдану адміністративним правопорушенням навколишньому середовищу, в розмірі 8800 гривень.

Судом достовірно встановлено, що на теперішній час відповідач добровільно не відшкодував завдану ним шкоду державі, заподіяну внаслідок пошкодження крони дерева породи «Липа»16 в межах населеного пунктуза адресою: м. Ізмаїл, вул. 2-й провулок Димитрова, 16.

Згідно обґрунтованого розрахунку збитків, завданих внаслідок пошкодження ОСОБА_1 дерева породи «Липа», здійсненого на підставі Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев та чагарників» затвердженої постановою КМУ від 08.04.1999 року № 559 (зі змінами, затвердженими постановою КМУ від 01.02.2012 року № 111), загальна сума завданої шкоди складає 8800 гривень.

Згідно ст. 66 Конституції України кожен громадянин зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ч. 2 ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди.

Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному розмірі.

У відповідності до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними діями чи бездіяльністю, майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала.

Згідно з ч 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне стягнути ОСОБА_1 судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1600 гривень, понесених позивачем при звернені до суду.

Керуючись ст.ст. 12,13,18,76-81, 141, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позовну заяву Державної екологічної інспекції в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на р/р 0014 фонду охорони навколишнього природного середовища Ізмаїльської міської ради, МФО 828011,, банк ГУДКСУ в Одеській області, одержувач УК в Ізмаїльському районі Одеської області, шкоду, завдану навколишньому середовищу в сумі 8800 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на р/р1168 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172,, судові витрати, які складаються з 1600 гривень судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Одеської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_2