Ухвала

Іменем України

15 січня 2018 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Реброва С.О.,

за участю секретаря Ратушної Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Кіровської селищної ради та ОСОБА_2, третя особа Управління Держземагенства у Дніпропетровському районі про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, визнання незаконним рішення та визнання недійсним державного акту,

встановив:

З 06 грудня 2016 року у провадженні Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за вказаним вище позовом.

У судове засідання, призначене на 12 вересня 2017 року, 01 грудня 2017 року, 15 січня 2018 року 2018 року відповідач ОСОБА_3 (Кіровська) селищна рада в особі представника систематично не зявляється, без підтвердження поважності причин, що призводить до затягування розгляду даної справи.

Перевіривши матеріали цивільної справи суддею було встановлено наступне.

Відповідно до статті 43 ЦПК України, якою передбачені права та обовязки учасників справи, вони зобовязані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи; зявлятися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обовязковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Частиною 3 вищевказаної статті визначено, що у випадку невиконання учасником справи його обовязків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Згідно правил п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, … вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. У даному випадку, за ч.4 цієї статті ЦПК України суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом та повинні бути розумними. Статтею 210 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу протягом 30 днів з дня початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальним правами не допускається.

У Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Смірнова проти України» Суд констатував порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (порушення розумного строку тривалості провадження) у зв'язку з тим, що національні органи також в значній мірі вплинули на затягування провадження, оскільки виявили нездатність ефективно протидіяти перепонам, які умисно створював відповідач для руху справи.

Одним із принципів цивільного процесу, на який посилався Верховний Суд України у своїй постанові від 07.10.2015 року у справі № 6-1367цс15, є принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

Як встановлено ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0, 3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обовязків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною девятою статті 203 цього Кодексу.

У випадку невиконання процесуальних обовязків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Враховуючи викладене вище і те, що представником відповідача ОСОБА_3 (Кіровської) селищної ради не було надано суду жодних доказів поважності причин неявок у вищезазначені судові засідання, суддя приходить до висновку, що така поведінка свідчить про зловживання ними своїми процесуальними правами та спрямована на навмисне затягування розгляду справи. Оскільки таке затягування може призвести до порушення розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суддя на підставі ст. 148 ЦПК України вважає необхідним застосувати відповідні заходи процесуального реагування та накласти на ОСОБА_3 (Кіровську) селищну раду штраф у розмірі 0, 3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 528, 60 грн.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 121, 148 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Стягнути з ОСОБА_3 (Кіровської) селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в дохід держави штраф у сумі 528, 60 грн.

Судом розяснюється, що дана ухвала про стягнення штрафу може бути скасована тим же судом, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обовязків.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги у 15-ти денний строк з дня отримання її копії (п. 15, п.п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України).

Оскарження даної ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Ухвала дійсна для пред'явлення до виконання на протязі 3 місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя С.О. Ребров