Справа № 686/8008/18
УХВАЛА

2 травня 2018 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Бондарчук В.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

встановив:

16 квітня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, посилаючись на те, що з 23 серпня 1997 року сторони перебували у шлюбі. В період шлюбу сторонами було придбано дві земельних ділянки по вул. Красилівській 5 та 7 в м. Хмельницькому. На одній із земельних ділянок побудовано житловий будинок. Оскільки сторони в добровільному порядку не можуть дійти згоди, щодо поділу майна позивач просить його вимоги задовольнити.

Суд, уважно вивчивши надані позивачем матеріали справи, вважає, що поданий позов слід залишити без руху за наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування сторін, зазначення ціни позову, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається із доданих до позовної заяви доказів, зокрема паспорта позивача та рішення Хмельницького міськрайонного суду від 14 вересня 2017 року про розірвання шлюбу прізвище сторін у справі зазначено «Лисий» та «Лиса» відповідно.

Однак в позовній заяві прізвище сторін зазначено як «Лісій» та «Ліса», що не відповідає фактичним даним.

Крім цього позивачем не зазначено ціну позову, враховуючи, що предметом поділу є дві земельних ділянки та житловий будинок, готовність якого становить 90 відсотків ціна позову має становити 1 відсоток від ціни позову, але не менше 40 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік» з 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 762 грн.

Позивачем судовий збір взагалі не сплачено, хоча вартість майна, яке підлягає поділу є значною. Позивач не позбавлений можливості самостійно визначити орієнтовну ринкову вартість нерухомого майна від якої сплатити судовий збір, це може бути здійснено на підставі звіту субєкта оціночної діяльності або висновку експерта, оскільки ціна позову є обовязковим елементом позовної заяви. З наявних матеріалів справи суд не може самостійно визначити суму судового збору яку слід сплатити позивачу, у звязку із чим не може бути виконана вимога ч.2 ст.186 ЦПК України щодо визначення судом суми судового збору, яку слід сплатити. Мінімальна сума судового збору має становить 704 грн 80 коп.

Згідно ч.2 ст.83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір», зокрема ст.5 визначені пільги для звільнення позивачів від сплати судового збору.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом України. При цьому судовий збір як складова судових витрат виконує компенсаційну, превентивну і соціальну функції.

Обов'язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов'язок, визначений нормами процесуального права.

У заяві поданій позивачем не дотримано вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, у звязку із чим у суду виникло право з підстав визначених ст.185 ЦПК України залишити поданий позов без руху на час достатній для сплати судового збору та усунення недоліків щодо ціни позову на найменування сторін.

Згідно до ч.2 ст.185 цього Кодексу, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви наведені вище у мотивувальній частині ухвали, які слід усунути протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 177, 185, ЦПК України, ст.4 Закону України «Про судовий збір» суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Позивачу протягом семи днів з дня отримання копії ухвали усунути зазначені у ній недоліки.

У випадку не усунення недоліків у визначений судом термін, заява буде повернута позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до апеляційного суду Хмельницької області протягом пятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: