23.04.2018 Справа № 756/3157/17
Справа ун. № 756/3157/17
пр.№2/756/802/18
У Х В А Л А

23 квітня 2018 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого - судді Луценко О.М.,

при секретарі - Бублієві Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спільне майно подружжя ,-

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спільне майно подружжя.

В судове засідання позивач повторно не з'явився, про причини неявки суду не повідомив, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач двічі на 28.11.2017року та на 23.04.2018року (а.с. 79) не з'явився в судові засідання, належним чином повідомлений про розгляд справи та його неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило.

Згідно п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, оскільки позивач в судове засідання не з'явився двічі, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило, позовна заява повинна бути залишена без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись Конвенцією про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 131,257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спільне майно подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів після оголошення її. Апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з моменту отримання копії стороною, яка не була присутня при оголошенні.

Суддя: О.М. Луценко