Постанова

Іменем України

16 квітня 2018 року

м. Київ

справа № 212/2041/16-ц

провадження № 61-11919св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Синельникова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

представник позивача - ОСОБА_5,

відповідач - державне підприємство «Криворізький експертно-технічний центр Держпраці»,

представники відповідача: Толстих ОлександрЮрійович, Коваль Ніна Анатоліївна,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційнускаргу державного підприємства «Криворізький експертно-технічний центр Держпраці» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 7 лютого 2017 року у складі судді Колочко О. В. та ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області

від 19 квітня 2017 року у складі колегії суддів: Барильської А. П., Бондар Я. М., Зубакової В. П.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У квітні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до державного підприємства «Криворізький експертно-технічний центр Держпраці» (далі -

ДП «Криворізький ЕТЦ») про скасування пунктів наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що з 29 грудня 2007 року він працював на посаді провідного інженера сектору експертизи об'єктів гірничо-металургійного виробництва відділу технічної експертизи ДП «Криворізький ЕТЦ».

15 січня 2016 року йому було оголошено догану відповідно до наказу № 1-д,

в якому відповідач зазначив, що у програмному комплексі на базі «1С:Підприємство 7.7» ДП «Криворізький ЕТЦ» 30 грудня 2015 року було виявлено відсутність штрихового кодування висновку експертизи від 30 жовтня 2015 року № 12.2-05-12.1-0454.15 про відповідність технологічної, конструкторської, технічної документації нормативним актам з питань охорони праці, плану розвитку гірничих робіт на 2016 рік в кар'єрі філії «Вільногорський гірничо-металургійний комбінат» ДП «Об'єднана гірничо-хімічна компанія», виданого на підставі договору від 23 жовтня 2015 року № 2381/ГР, у зв'язку з чим було проведено службове розслідування щодо виявлених порушень штрихового кодування експертних висновків у програмному комплексі на базі «1С:Підприємство 7.7». За результатами якого встановлено, що вказаний висновок був зроблений ним і відсутність штрих-коду на висновку свідчило про неналежне виконання своїх посадових обов'язків, а також наказу

ДП «Криворізький ЕТЦ» від 15 вересня 2015 року № 55-ОД «Про створення електронної бази експертних висновків та впровадження штрихового кодування експертних висновків».

Крім того, наказом від 15 січня 2016 року № 1-д його було позбавлено премії за перший квартал 2016 року.

Вказаний наказ вважав незаконним, оскільки він не відповідав фактичним обставинам, викладеним у ньому, а тому підлягав скасуванню в частині оголошення йому догани та позбавлення його премії.

Також, він вважав незаконним й наказ від 18 січня 2016 року № 2-д, яким було внесено зміни у наказ від 15 січня 2016 року № 1-д в частині позбавлення премії, яким його позбавлено премії за січень-лютий 2016 року.

Ураховуючи викладене, з урахуванням уточнених позовних вимог, позивач просив суд скасувати пункт 2 наказу від 15 січня 2016 року № 1-д, підпункт 2 пункту 1 наказу від 18 січня 2016 року № 2-д та стягнути з ДП «Криворізький ЕТЦ» моральну шкоду у розмірі 1 грн.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 7 лютого 2017 року позов ОСОБА_4 задоволено частково.

Скасовано пункт 2 наказу ДП «Криворізький ЕТЦ» від 15 січня 2016 року № 1-д про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким було оголошено догану ОСОБА_4, провідному інженеру сектору експертизи об'єктів гірничо-металургійного виробництва відділу технічної експертизи, та позбавлено премії за перший квартал 2016 року.

Скасовано підпункт 2 пункту 1 наказу ДП «Криворізький експертно-технічний центр Держпраці» від 18 січня 2016 року № 2-д про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким було оголошено догану ОСОБА_4, провідному інженеру сектору експертизи об'єктів гірничо-металургійного виробництва відділу технічної експертизи, та позбавлено премії за січень та лютий 2016 року.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення районного суду мотивовано тим, що в тексті оскаржуваних наказів у частині притягнення до відповідальності ОСОБА_4 відсутнє посилання на конкретні вимоги посадової інструкції провідного інженера, які були порушені позивачем, лише зазначено ці пункти, якими передбачені права та обов'язки провідного інженера, також відсутні відомості про те, що при застосуванні щодо позивача дисциплінарного стягнення було враховано ступінь тяжкості вчинено проступку і заподіяну ним шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу позивача. Відсутні в оскаржуваному наказі й докази на підтвердження факту завдання позивачем шкоди інтересам підприємства та факту попереднього неналежного виконання позивачем своїх посадових обов'язків.

Крім того, зі змісту наказу від 15 вересня 2015 року № 55-ОД відповідальність за розміщення титульної сторінки експертного висновку для нанесення на нього штрихового кодування, а також за своєчасність такого штрих-кодування покладені на технічних експертів і фахівця по стандартизації, сертифікації та якості, тоді як позивач займав посаду провідного інженера. В тексті наказу

від 15 січня 2016 року № 1-д йдеться про порушення ОСОБА_4, який займає посаду провідного інженера, посадової інструкції експерта.

Також, відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження виконання ОСОБА_4 обов'язків технічного експерта.

Таким чином, було порушено порядок застосування дисциплінарного стягнення, а наведені в оскаржуваних наказах обставини не доводять вину позивача і протиправність його дій у несвоєчасному штриховому кодуванні висновку експертизи від 30 жовтня 2015 року.

Стосовно позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 грн, то відповідно до статті 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Позивачем не наведено жодних доказів на підтвердження спричинення йому моральних страждань внаслідок дій відповідача, а тому суд першої інстанції відмовив у задоволенні позовних вимог в цій частині.

Ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 19 квітня 2017 року апеляційну скаргу ДП «Криворізький ЕТЦ» відхилено. Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 7 лютого

2017 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_4, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що було порушено порядок застосування дисциплінарного стягнення, а наведені в оскаржуваних наказах обставини не доводять вину позивача і протиправність його дій в несвоєчасному штриховому кодуванні висновку експертизивід 30 жовтня 2015 року.

У касаційнійскарзі, поданій у травні 2017 року, ДП «Криворізький ЕТЦ»,посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4

Касаційна скарга мотивована тим, що судами першої та апеляційної інстанцій при ухваленні оскаржуваних судових рішень порушено норми матеріального та процесуального права. ДП «Криворізький ЕТЦ» зазначало, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було здійснено відповідно до вимог діючого законодавства та локальних нормативних актів, впроваджених на підприємстві, а відповідний наказ є законним і обґрунтованим.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У лютому 2018 року справу передано до Верховного Суду.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно з частиною другою статті 140 КЗпП України щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення, зокрема догана.

Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

За змістом положень статей 147-1, 149 КЗпП України, статті 60 ЦПК України

2004 року у справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов'язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається на відповідача.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов'язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов'язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника.

Судами встановлено, що в тексті оскаржуваних наказів в частині притягнення до відповідальності ОСОБА_4 відсутнє посилання на конкретні вимоги посадової інструкції провідного інженера, які були порушені позивачем.

У вказаних наказах лише зазначено ці пункти, якими передбачені права та обов'язки провідного інженера, також відсутні відомості про те, що при застосуванні щодо позивача дисциплінарного стягнення було враховано ступінь тяжкості вчинено проступку і заподіяну ним шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу позивача.

Відсутні в оскаржуваному наказі й докази на підтвердження факту завдання позивачем шкоди інтересам підприємства та факту попереднього неналежного виконання позивачем своїх посадових обов'язків.

Крім того, зі змісту наказу від 15 вересня 2015 року № 55-ОД відповідальність за розміщення титульної сторінки експертного висновку для нанесення на нього штрихового кодування, а також за своєчасність такого штрих-кодування покладені на технічних експертів і фахівця по стандартизації, сертифікації та якості, тоді як позивач займав посаду провідного інженера.

У тексті наказу від 15 січня 2016 року № 1-д йдеться про порушення

ОСОБА_4, який займає посаду провідного інженера, посадової інструкції експерта, яку останній не займав.

Також, у наказах зазначено про порушення ОСОБА_4 пунктів 3.2 та 3.3 Правил внутрішнього розпорядку підприємства, тоді як дані пункти містять загальні вимоги щодо роботи працівників підприємства, а пункт 3.3 взагалі передбачає дотримання кожним працівником у своїй роботі вимог щодо посади, кваліфікації, спеціальності.

Крім того, відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження виконання ОСОБА_4 обов'язків технічного експерта.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_4, суди дійшли правильного висновку про те, що ДП «Криворізький ЕТЦ» порушено порядок застосування дисциплінарного стягнення, а наведені в оскаржуваних наказах обставини не доводять вину позивача і протиправність його дій в несвоєчасному штриховому кодуванні висновку експертизи від 30 жовтня 2015 року, через те, що на позивача не було покладено обов'язків технічного експерта, який має проводити штрихове кодування.

Не можуть бути підставою для скасування судових рішень доводи касаційної скарги про те, що відсутність штрих-коду на висновку свідчить про неналежне виконання ОСОБА_4 своїх обов'язків, зокрема невиконання вимог наказу

від 15 вересня 2015 року № 55-ОД, у зв'язку з чим останнього було притягнуто до дисциплінарної відповідальності на підставі проведеного службового розслідування за несвоєчасне нанесення штрих-коду на висновок з огляду на те, що відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження виконання ОСОБА_4 обов'язків технічного експерта, який має проводити штрихове кодування.

Посилання касаційної скарги про те, що позивачем було несвоєчасно надано висновок експертизи від 30 жовтня 2015 року для штрихового кодування,

у зв'язку з чим йому було проголошено догану, не можуть бути підставою для скасування оскаржуваних судових рішень та відмови у задоволенні позовних вимог позивача з тих підстав, що у наказі від 15 січня 2016 року № 1-д про оголошення догани чітко зазначено, що догана проголошується за порушення, яке виразилося саме у несвоєчасному штриховому кодуванні висновку експертизи від 30 жовтня 2015 року, а не несвоєчасному його поданню для штрихового кодування.

Доводи касаційної скарги не дають правових підстав для встановлення неправильного застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не спростовують висновків судів. При вирішенні вказаної справи судами правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу державного підприємства «Криворізький експертно-технічний центр Держпраці» залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 7 лютого 2017 року та ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області

від 19 квітня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

О. В.Білоконь

Є. В.Синельников