АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

02 травня 2018 року м. Київ

Апеляційний суд м. Києва в складі судді Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття провадження за заявою ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 20.01.2012 у складі третейського судді Ярошовця В.М. по справі № 06/12 за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Ревлан» про стягнення заборгованості,

Справа № 796/106/2018
№ апеляційного провадження:№ 6/796/72/2018
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Соколова В.В.

в с т а н о в и в

Рішенням Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 20.01.2012 у складі третейського судді Ярошовця В.М. у справі № 06/12 позов Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Ревлан» про стягнення заборгованості - задоволено частково.

Не погодилась із вказаним рішенням ОСОБА_1, 27.04.2018 нею до Апеляційного суду міста Києва подано заяву про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 20.01.2012 у справі № 06/12, яка містить клопотання про поновлення строку на її подання.

В обґрунтування клопотання заявник вказує на те, що вона не була присутня при розгляді третейським судом матеріалів справи та рішення третейського суду не отримувала, а про існування вказаного рішення дізналась тільки 18.04.2018, а тому вважає, що строк подання заяви про скасування рішення третейського суду пропущено з поважних причин та просить його поновити.

Згідно ч. 1 ст. 454 ЦПК України, сторони, треті особи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та обов'язки, мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

Відповідно до ч.5 ст. 454 ЦПК України, заява про скасування рішення третейського суду подається протягом дев'яноста днів:

1) стороною, третьою особою в справі, розглянутій третейським судом, - з дня прийняття рішення третейським судом;

2) особами, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та обов'язки, - з дня, коли вони дізналися або могли дізнатися про прийняття рішення третейським судом.

Як убачається з матеріалів поданої заяви, рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків прийнято 20.01.2012, заяву про його скасування подано 27.04.2018, тобто понад встановлені п.1 ч.5 ст.454 ЦКП України строки.

В силу положень ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Положення ст. 454 ЦПК України, які визначають строк звернення до суду з заявою про оскарження рішення третейського суду не містять заборони щодо поновлення такого строку. До того ж положення ч. 7 передбачають наслідки пропуску такого строку - повернення заяви, що в свою чергу не перешкоджає повторному зверненню. А отже аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що строк звернення із заявою про скасування рішення третейського суду, як процесуальний строк щодо якого не встановлено обмежень щодо його поновлення, підлягає поновленню в загальному порядку, який визначений положеннями ст. 127 ЦПК України.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи

Пунктом 1 статті 6 Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, гарантоване право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

У справі «Мельник проти України» (2006 року) Суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, серія А, N 18, с. 18, параграф 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див. v. France рішення від 29 липня 1998 року, Reports of Judgment and Decisions 1998-V, с. 1867, параграф 37). Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту (див. de Rada Cavanilles v. Spain, рішення від 28 жовтня 1998 року, Reports 1998 -VIII, с. 3255, параграф 45). Суд підкреслює, що оскільки питання стосується принципу юридичної визначеності, це піднімає не лише проблему трактування правових норм у звичайному сенсі, а також і проблему недоцільного формулювання процесуальних вимог, яке може перешкоджати розгляду позову щодо суті, тим самим спричиняючи порушення права на ефективний судовий захист.

Виходячи з принципу доступу до правосуддя та положень ст. 127 ЦПК України, суддя приходить до висновку про доцільність поновлення строку подання заяви про скасування рішення третейського суду, оскільки ОСОБА_1 отримала рішення 18.04.2018, а з заявою про скасування рішення третейського суду звернувся 27.04.2018. Інші дані в матеріалах справи відсутні.

За формою і змістом заява відповідає вимогам ст. 455 ЦПК України.

А отже наявні підстави для відкриття провадження у справі.

Частиною 2 статті 456 ЦПК України визначено, що суд до початку розгляду справи за клопотанням будь-кого з учасників судового розгляду або з власної ініціативи може запитати у третейського суду або міжнародного комерційного арбітражу необхідні матеріали справи, що стосуються підстав для скасування рішення третейського суду або міжнародного комерційного арбітражу. Витребувані матеріали направляються до суду протягом п'яти днів з дня надходження такої вимоги.

Заява ОСОБА_1 містить клопотання про витребовування матеріалів третейської справи № 06/12 з Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків і такі матеріали є необхідним для вирішення справи судом загальної юрисдикції.

Керуючись ст.ст. 454-456 ЦПК України, п. 8 ч. 1 Розділу ХIII Прикінцевих та перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017), п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 та ч. 6 ст. 147 цього Закону, суд

у х в а л и в

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення із заявою про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків у справі № 06/12 від 20.01.2012.

Відкрити провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 20.01.2012 у складі третейського судді Ярошовця В.М. по справі № 06/12 .

Запропонувати учасникам справи подати свої заперечення з приводу поданої заяви та докази, на яких такі заперечення (пояснення) грунтуються та визначити строк для їх подання протягом 5 (п'яти) днів.

Витребувати з Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків матеріали справи № 06/12 за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Ревлан» про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом п'ятнадцяти днів.

Суддя :