ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 753/7647/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

"05" травня 2018 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик»» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію «Публічного акціонерного товариства «КБ «Хрещатик» Славкіної Марини Анатоліївни до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик»» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію «Публічного акціонерного товариства «КБ «Хрещатик» Славкіної Марини Анатоліївни до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, підсудність якої визначена ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 23 квітня 2018 року.

Згідно з ч. 1 ст. 4Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам статті 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних (616 700 грн.)

Як встановлено судом, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату позивачем судового збору.

Проте, позивачем в позовні заяві заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за розгляд даної цивільної справи посилаючись на визнання банку неплатоспроможнім та введення процедури ліквідації.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Також, частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, щовраховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Водночас, Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ своєю Постановою «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року, зокрема п. 29 роз'яснив, що за змістом зазначених вище правових норм єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції Закону, що діяла до 15.12.2017 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, аналізуючи наведені правові норми, єдиною підставою для вчинення судом дій щодо відстрочення особи від оплати судового збору є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки покладається на заінтересовану сторону.

З позовної заяви не вбачається та позивачем до неї не додано належних та допустимих доказів (банківські документи про відсутність на рахунку коштів) щодо незадовільного його майнового стану, а відтак підстави для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору, відсутні.

Крім того, згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Враховуючи викладене, позивачу необхідно скріпити власноручним підписом документи, що додані до позову.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись стст. 136, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик»» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію «Публічного акціонерного товариства «КБ «Хрещатик» Славкіної Марини Анатоліївни про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик»» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію «Публічного акціонерного товариства «КБ «Хрещатик» Славкіної Марини Анатоліївни до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху, надавши позивачу строк у п'ять днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Ю.С.МИЦИК