АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/2580/18 Суддя-доповідач: Кісь П.В.
Категорія: договірні
УХВАЛА

ІМЕНЕМУ КРАЇНИ

(про залишення апеляційної скарги без руху)

30 березня 2018 року м. Харків

Суддя Апеляційного суду Харківської області Кісь П.В., перевіривши у порядку, передбаченому ст. 357 ЦПК України, матеріали справи і апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Державної міграційної служби України Дзержинського району м. Харків, Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТА Факторинг Україна», про витребування майна із чужого незаконного володіння, визнання недійсними договорів, усунення перешкод у здійсненні права власності., -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2018 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

На це судове рішення ОСОБА_2 21 березня 2018 подала апеляційну скаргу.

Однак апеляційне провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2018 рокуне може бути відкрито з наступних підстав.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги додано клопотання про відстрочення скаржнику сплати судового збору до ухвалення судового рішення з посиланням на те, що вона офіційно не працює, доходів немає, а отже такі фінансові можливості відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст.. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 не надала до суду відповідних доказів свого скрутного матеріального стану. Надана скаржником довідка ГУ ДФСУ у Харківській області від 05.03.2018 року не може слугувати підставою для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки не свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити це клопотання без задоволення.

У разі надання доказів незадовільного матеріального становища, ОСОБА_2 не позбавлена можливості звернутися до суду з заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з відповідними змінами та доповненнями (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно п.п.2 п.1 ч.1 ст.4 Закону №3674-VI(в редакції, чинній на день пред'явлення позову) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України « Про державний бюджет на 2015 рік» мінімальна заробітна плата с 1 січня 2015 року встановлена в розмірі 1218 грн.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру, що також закріплено у п.13 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами та доповненнями від 25.09.2015 р.).

Звертаючись з позовом до суду ОСОБА_2 просила: витребувати у ОСОБА_4 і ОСОБА_5 належне їй майно - квартиру АДРЕСА_1 і зобов'язати відповідачів передати зазначене майно їй.; визнати договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений 18 травня 2015 року між ОСОБА_3 і ОСОБА_4 і договір іпотеки квартири АДРЕСА_1, укладений 18 травня 2015 року між ОСОБА_4 і ОСОБА_5 недійсними.;скасувати державну реєстрацію права власності квартири АДРЕСА_1 на ім'я ОСОБА_4; усунути перешкоди у здійсненні права власності ОСОБА_2 - виключити з Державного реєстру іпотек записи про обтяження квартири АДРЕСА_1 іпотекою; усунути перешкоди у здійсненні права власності ОСОБА_2 квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття з реєстраційного обліку в квартирі АДРЕСА_1 будь-яких осіб, місце проживання або місце перебування яких зареєстровано в зазначеній квартирі, та виселити із квартири АДРЕСА_1 будь-яких осіб, що знаходяться у вказаному житловому приміщенні.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147 - VII від 03.10.2017 року внесено зміни до Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 розділу 6 вищевказаного Закону, він набирає чинності з дня початку роботи Верховного Суду, визначеного рішенням його Пленуму відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів", опублікованим у газеті "Голос України".

Відповідно до п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» в редакції від 15.12.2017 року при поданні апеляційної скарги на рішення суду оплаті підлягає судовий збір - 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Виходячи з вищенаведеного за подання апеляційної скарги на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2018 року ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір у сумі 3 654,00 грн. ( 1218,00 х 0,4 = 487,20 х 5= 2 436,00 х 150%=3 654,00 грн).

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_2 без руху для сплати судового збору в сумі 3 654,00 (три тисяч шістсот п'ятдесят чотири) грн. на рахунок 0011, одержувач УДКСУ в Основ`янському районі м. Харкова Харківської області, код ОКПО 37999628, код бюджетної класифікації 22030101, , банк ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011 і надання до Апеляційного суду Харківської області оригіналу документу, що посвідчує сплату цих витрат.

Для вчинення скаржником вказаних дій необхідно надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст.136, 185, 356, 357 ЦПК України суддя, -

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_2 у задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2018 рокузалишити без руху.

Надати ОСОБА_2 строк для усунення недоліків у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду.

Роз'яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного суду протягом тридцяти днів.

Суддя - П.В. Кісь