СНІГУРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2018 року м.Снігурівка

Справа № 485/478/18

Провадження № 2/485/400/18

Снігурівський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Фортуни Т.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Забаровської С.А.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду №3 в м.Снігурівка цивільну справу за позовом ОСОБА_2 (57303, АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_3 (57303, АДРЕСА_3, РНОКПП НОМЕР_2) про розірвання шлюбу,

встановив:

28 березня 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала таким. 24 вересня 2011 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Снігурівського районного управління юстиції Миколаївської області зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя не склалося за різності характерів та поглядів на сімейне життя. З 16 січня 2018 року припинили спільне проживання. Вважає, що збереження сім'ї неможливе, а тому просить суд шлюб розірвати, після розірвання шлюбу змінити прізвище на «Вербицьку».

В судове засідання позивач не з'явилася, подала заяву, в якій просить слухати справу без її участі; позовні вимоги підтримує у повному обсязі, на примирення не згодна (вх.2903/18-вх. від 11.05.2018 р.).

Відповідач в судове засідання не з'явився, подав заяву, в якій просить слухати справу без його участі; позовні вимоги визнає у повному обсязі (вх.2902/18-вх. від 11.05.2018 р.).

Згідно з ч.4 ст.200 ЦПК України суд за результатами підготовчого провадження ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За таких обставин, суд ухвалив слухати справу у підготовчому судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

24 вересня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Снігурівського районного управління юстиції Миколаївської області між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, було зареєстровано шлюб; актовий запис №79, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3, видане 24 вересня 2011 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу «ОСОБА_2» (а.с.6).

Від даного шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4, виданого 04 липня 2013 року за актовим записом №91 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Снігурівського районного управління юстиції Миколаївської області (а.с.7).

Сторони втратили почуття любові і поваги один до одного, між ними постійно виникають сварки та непорозуміння через різність характерів на поглядів на сімейне життя; спільного господарства не ведуть, з 16 січня 2018 року припинили подружні стосунки; проживають окремо, позивач разом з дитиною проживають в АДРЕСА_4 відповідач в АДРЕСА_1 (а.с.12).

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, ураховуючи, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач визнав позов, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим, суд приходить до висновку, що вимога позивача про розірвання шлюбу є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Відповідно до ст.113 СК України позивач має право відновити дошлюбне прізвище «ОСОБА_5».

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Згідно з ч. 3 ст. 7 ЗУ "Про судовий збір" у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

За таких обставин, з відповідача на користь позивача має бути стягнуто судовий збір у розмірі 352,40 грн., з державного бюджету має бути повернуто позивачу судовий збір у сумі 352,40 грн.

Керуючись ст.ст. 141, 200, 258,259,263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

- позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити;

- шлюб, укладений між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 24 вересня 2011 року Відділом державної реєстрації актів громадянського стану Снігурівського районного управління юстиції Миколаївської області, актовий запис № 79, - розірвати;

- після розірвання шлюбу ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, відновити дошлюбне прізвище «ОСОБА_5»;

- стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, витрати на сплату судового збору в сумі 352,40 грн. (триста п'ятдесят дві грн. 40 коп.);

- повернути ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, з державного бюджету судовий збір у розмірі 352,40 грн. (триста п'ятдесят дві грн. 40 коп.), сплачений відповідно до квитанції № 35 від 27.03.2018 р., оригінал якої міститься в матеріалах справи;

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Миколаївської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.Ю. Фортуна