Провадження № 2/161/457/18
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2018 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Гриня О.М.,

при секретарі Муригіній А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд в з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири.

Позивач повторно не зявився в судові засідання, призначені на 20 квітня 2018 року та 25 квітня 2018 року, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Про причини неявки позивач суд не повідомив, заява про розгляд справи без участі позивача до суду не надходила та така у матеріалах справи відсутня.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України передбачають обовязок суду залишити позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки позивача, який належним чином повідомлений про місце і час судового розгляду, в судове засідання і, якщо від нього не надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно правової позиції викладеної Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ по справі № 6-24063с1 від 31 серпня 2015 року, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, незалежно від причини неявки.

Таким чином правова позиція Вищого спеціалізованого суду України була спрямована на дотримання розумних строків і недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, а позивач при цьому і не з'являється в судове засідання і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді.

Зважаючи на викладене, суд в зв'язку з повторною неявкою позивача та його представника в судове засідання і відсутністю заяви про розгляд справи за його відсутності вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 223, 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Луцького міськрайонного суду Гринь О.М.