Провадження № 2/760/3059/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2018 р. Солом'янський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Кушнір С.І.,

за участю секретаря Гаєвської С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 15.06.2017 р. звернувся до суду з позовом і просить визначити позивачу ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до П'ятої Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його тітки ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 р. в м. Києві.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що в АДРЕСА_1 проживала тітка позивача ОСОБА_3, яка була власником квартири на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12.10.1998 року.

Дітей ОСОБА_3 не мала та одруженою ніколи не була.

Напри кінці 2016 р. ОСОБА_3 зникла за невідомих обставин, про що позивач повідомив до правоохоронних органів.

В результаті слідчої дії - пред'явлення позивачу фототаблиці із зображенням трупа померлої ОСОБА_3 для впізнання від 31.03.2017 р. вдалося встановити смерть тітки ОСОБА_3, котра настала ІНФОРМАЦІЯ_4 р.

У зв'язку з тим, що смерть ОСОБА_3 була встановлена лише 31.03.2017 р., тобто по спливу шестимісячного строку визначеного законодавством для звернення до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини із заявою про її прийняття, то позивач пропустив вказаний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса Київського міського нотаріального округу.

Таким чином, пропущення позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини сталося з поважної причини - відсутності ідентифікації трупа ОСОБА_3 до 31.03.2017 р. та не встановлення у зв'язку із цим факту смерті спадкодавця на протязі семи місяців з дня смерті.

Позивач зазначає, що право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 в нього виникло на підставі ст. 1266 ЦК України, його батько ОСОБА_4 (рідний брата ОСОБА_3.), помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року. Тому, позивач є спадкоємцем другої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_3

Позивач вважає, що має право на спадкування та на визначення додаткового строку на прийняття спадщини, тому просив позов задовольнити.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити, зазначив, що не міг вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, оскільки не знав про настання її смерті.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з'явився, надіслав на адресу суду письмові пояснення по справі та просив прийняти рішення згідно чинного законодавства на підставі поданих стороною доказів, просив слухати справу у відсутність представника.

Третя особа ОСОБА_2 не заперечувала проти задоволення позову та зазначила, що є племінницею ОСОБА_3, не зверталась з заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3

Суд, заслухавши позивача, третю особу, вивчивши матеріали справи, вважає що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 р. померла тітка позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3, що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть (актовий запис № 15430), виданий Шосткинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області 31.05.2017 року.

Відповідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про внесення змін до актового запису змін, доповнень, виданого Шосткинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області 10.11.2017 року, до актового запису про смерть № 15430 внесено зміни 25.05.2017 року на підставі висновку № 18-14.24-65 від 28.04.2017 року, змінено відомості про померлого "невідома" на ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 встановлено, що ОСОБА_4 є батьком ОСОБА_1.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 30.03.1984 р., серії НОМЕР_3.

Згідно свідоцтва про народження, серії НОМЕР_4 встановлено, що батьками ОСОБА_4 є: батько - ОСОБА_5 та мати ОСОБА_6.

Відповідно до свідоцтва про народження, серії НОМЕР_5 встановлено, що батьками ОСОБА_3 є: батько - ОСОБА_5 та мати ОСОБА_6.

На підставі протоколу пред'явлення фототаблиці з зображенням трупа для впізнання від 31.03.2017 р. позивач впізнав труп рідної тітки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, який було виявлено ІНФОРМАЦІЯ_4 року в приміщенні реанімації КМКЛ №6 по пр. Комарова, 3 в м. Києві.

Згідно листа №8 Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Департаменту охорони здоров'я від 03.04.2017 р. вбачається, що труп невідомої жінки приблизно 65 років, зареєстрований в морзі №1 КМКБ СМЕ за НОМЕР_6 від 19.09.2016 р. вважати як ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. Смерть зареєстрована на підставі лікарського свідоцтва про смерть НОМЕР_6 від 20.09.2016 р. у відділі реєстрації смерті міста Києва, актовий запис №15430 від 11.10.2016 р. Труп похований на Північному кладовищі.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_2, яка належала їй на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12.10.1998 року.

Листом №5003/01-16 від 04.08.2017 року П'ятою Київською державною нотаріальною конторою було повідомлено ОСОБА_1 про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом у зв'язку з тим, що ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

З листа №6316/01-16 П'ятої Київської державної нотаріальною контори від 24.10.2017 р. вбачається, що згідно з даними реєстру спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 р. ОСОБА_3 не заводилась.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми закону поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Обов'язок доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи спір про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Така ж правова позиція висловлена Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді справи № 6-85цс12 від 26.09.2012 року.

Згідно наявних матеріалів справи, вбачається що позивач ОСОБА_1 не міг вчасно подати заяву про прийняття спадщини, оскільки про смерть тітки ОСОБА_3 дізнався після спливу шестимісячного строку.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач пропустив встановлений законодавством шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а тому приходить до висновку про обґрунтованість його вимог.

Керуючись ст.ст.15,16, 1220, 1222, 1223, 1262, 1266, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 81, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_3) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року, два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: С.І. Кушнір