Справа № 296/9676/17
УХВАЛА

"23" квітня 2018 р. м. Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участю секретаря судового засідання Степанчук О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, від імені якої діє законний представник ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, Корольовського ВДВС м. Житомира про виключення майна з акту опису та скасування арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Встановлено, що в провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває зазначена цивільна справа за позовом ОСОБА_2, від імені якої діє законний представник батько ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, Корольовського ВДВС м. Житомира.

За заявою представника позивача 14.12.2017 суддею Корольовського районного суду м.Житомира постановлено ухвалу про забезпечення позову шляхом зобовязання Корольовського ВДВС м.Житомира ГТУЮ в Житомирській області зупинити продаж арештованого майна в рамках виконавчого провадження №51589232, а саме, спірного будинку, що знаходиться за адресою м. Житомир, пров. 4-й Першотравневий, 10-В номер лоту в системі СЕТАМ 224564 - до вирішення спору по суті і набрання судовим рішенням у справі чинності.

27.03.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 14.12.2017, оскільки вважає забезпечення безпідставним.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що позивач в позовній заяві не просить визнати право власності на майно, і оскільки право на позов про звільнення майна з-під арешту має лише власник цього майна, позивач мав приєднати до позовної заяви документи, що підтверджують таке право власності і відповідає положенням пунктів 2, 10 Постанови Пленуму ВССУ №5 від 03.06.2016 року Про судову практику в справах про зняття арешту з майна, в якій, зокрема зазначено, що позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику. Крім того, відповідач зазначив, що відсутність у позовній заяві одночасно двох вимог про визнання права власності на майно і зняття з нього арешту призвело до помилкового забезпечення позову у виді зупинення продажу арештованого майна. Посилаючись на відсутність у позивача належним чином підтвердженого права власності на майно відповідач вказує про явну безпідставність позову, а отже про відсутність підстав для його забезпечення.

17.04.2018 року клопотання ОСОБА_1 про скасування забезпечення позову передано для розгляду судді Рожковій О.С.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше пяти днів з дня надходження його до суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, обґрунтованість клопотання про скасування заходів забезпечення позову дійшов наступних висновків.

Встановлено, що ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 14.12.2017 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2, від імені якої діє законний представник ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, Корольовського ВДВС м.Житомира про виключення майна з акту опису, скасування арешту на майно та частково задоволено заяву позивача про забезпечення позову, а саме, зобовязано Корольовський ВДВС м.Житомира ГТУЮ в Житомирській області зупинити продаж арештованого майна в рамках виконавчого провадження №51589232 - спірного будинку, що знаходиться за адресою м.Житомир, пров. 4-й Першотравневий, 10-В номер лоту в системі СЕТАМ 224564 - до вирішення спору по суті і набрання судовим рішенням у справі чинності.

Ухвалою від 15.12.2018 виправлено описку в ухвалі про забезпечення позову - номер виконавчого провадження, в рамках якого слід зупинити продаж арештованого майна - № 51985052.

Згідно п.5 до ч. 1 статті 152 ЦПК України (в редакції, що діяла на час розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову) одним із видів забезпечення позову є зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Правомірність обраного судом виду забезпечення позову та безпідставність посилання відповідача неправильне застосування судом положення п.5 ч.1 ст.150 ЦПК України встановлено висновками апеляційного суду Житомирської області в постанові від 07.03.2018 року, якою апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 про скасування ухвали судді Корольовського районного суду м. Житомира від 14.12.2017 року залишено без задоволення, а ухвалу судді без змін (а.с.91-92).

Крім того, доводи відповідача щодо відсутності у позивача права на предявлення позову про зняття арешту з майна з посиланням на п.2, 10 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року Про судову практику в справах про зняття арешту з майна можуть бути розглянуті та прийняті до уваги судом під час розгляду справи по суті і не є підставою для скасування заходів забезпечення позову, оскільки пунктом 9 зазначеної Постанови розяснено право особи на звернення до суду з позовом, як «про визнання права власності, так і (та/або) зняття арешту з майна».

При цьому, в п.9 Постанови зазначено, що відкривши провадження у справі про визнання права власності та/або зняття арешту з майна, суддя відповідно до пункту 5 частини першої статті 152 ЦПК в порядку забезпечення позову за відповідною заявою може зупинити продаж арештованого майна.

За таких обставин, враховуючи викладене, а також те, що рішення у справі на даний час не прийнято, підстави які були зазначені в ухвалі судді Корольовського районного суду м. Житомира від 14.12.2017 року про вжиття заходів забезпечення позову не відпали, обставини, на які посилається ОСОБА_1, підлягають дослідженню в судовому засіданні з урахуванням доказів та пояснень, які надаються обома сторонами при розгляді справи по суті, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Згідно з ч.ч.4,5 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасування забезпечення позову може бути оскаржена.

На підставі викладеного, керуючись ст. 158 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, від імені якої діє законний представник ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, Корольовського ВДВС м.Житомира про виключення майна з акту опису та скасування арешту.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О. С. Рожкова