Провадження № 2/234/384/18
19 квітня 2018 року Краматорський міський суд Донецької області у складі:
головуючого - судді Лутай А.М.,
за участю: секретаря - Пагуліч Д.Г.,
представника позивача - ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Краматорську цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про набуття права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, -
Позивач ОСОБА_2 20.10.2017р звернулася до суду з дійним позовом, вказуючи, що з 29.09.1990 року на підставі свідоцтва про право на спадщину вона володіє 1/9 часткою житлового будинку АДРЕСА_1, іншими частками даного будинку володіють ОСОБА_3 (5/18 часток), ОСОБА_4 (5/18 часток), відповідачі у справі, та її дядько - ОСОБА_5 (1/3 частка), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. Зазначає, що ніхто з них ніколи не користувався даним будинком. Спірний будинок належав її матері - ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3. Свій позов мотивує тим, що вона постійно мешкала разом з матір'ю і до сьогоднішнього дня продовжую проживати в зазначеному будинку, а спадщину після смерті матері прийняла вона, та відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4
Вказує, що після смерті її дядька (ОСОБА_5.) спадщину ніхто не прийняв, а на її намагання оформити свідоцтво про право на спадщину, від нотаріуса отримала відмову, з посиланням на те, що не надано доказів постійного проживання разом з померлим. Вважає, що з 29.09.1990р вона добросовісно заволоділа чужим майном, а саме частками житлового будинку АДРЕСА_2, які належать ОСОБА_3 та ОСОБА_4, відкрито користується ним з указаної дати і у зв'язку з цим вважає, що набула права власності на 1/3 частку, яка належала ОСОБА_5, 5/18 часток, які належать ОСОБА_3 та 5/18 часток, які належать ОСОБА_4
Просить визнати за нею право власності за набувальною давністю на 1/3 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 що залишилась після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2; на 5/18 часток вищевказаного житлового будинку, що належать ОСОБА_3; та на 5/18 часток спірного житлового будинку, які належать ОСОБА_4
Представник позивача ОСОБА_1 позовні вимоги ОСОБА_2 підтримав в повному обсязі, наполягав на їх задоволенні та в судовому засіданні надав пояснення, зазначені в позовній заяві.
Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4, які про дату, час і місце слухання справи повідомлені належним чином у відповідності зі ст.ст.128, 130 ЦПК України, в судове засідання не з'явилися без повідомлення причини неявки. Відзив на позовну заяву, письмові, електронні докази та зустрічний позов до суду не надавали.
Суд, згідно до ст.280 ЦПК України, з урахуванням представника позивача, вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідачів та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухав пояснення представника позивача, свідків, вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав:
Відповідно до п.11 ч.1 ст.346 ЦК України, право власності припиняється у разі смерті власника майна.
Судом достовірно встановлено, що після смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року, спадкоємцями в рівних долях на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1, являються ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4
Згідно повідомлення із БТІ м.Краматорська від 06.07.2017р за №1075 убачається, що право власності на вищевказаний житловий будинок зареєстровано в КП «БТІ» м.Краматорська: за ОСОБА_5 - 1/3 частка (на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 09.06.1989р нотаріусом Другої краматорської ДНК); за ОСОБА_3 (1/9 частка), ОСОБА_4 (1/9 частка) та ОСОБА_2 (1/9 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 29.09.1990р нотаріусом Другої Краматорської ДНК); за ОСОБА_3 (1/6 частка), ОСОБА_4 (1/6 частка) - на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 06.10.1990р нотаріусом Другої Краматорської ДНК).
Як вбачається з відмови державного нотаріусу Другої краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. у вчиненні нотаріальної дії від 10.07.2017р, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідного дядька - ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв'язку з тим, що на дату смерті померлого, позивачка надала довідку із зазначенням, що спадкодавець був зареєстрований один. Крім того, ОСОБА_2 не своєчасно подала заяву про прийняття спадщини та не надала доказів щодо проживання разом з спадкодавцем на день його смерті.
Свідок ОСОБА_8, донька позивачки, в судовому засіданні пояснила, що в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_3 власником якого являється її бабуся - ОСОБА_6, протягом всього свого життя проживала її мати ОСОБА_2 Зазначає, що після смерті бабусі власниками будинку були: її мати, дядько матері ОСОБА_5, та два її рідних брата ОСОБА_3, ОСОБА_4 Вказує, що ОСОБА_5 помер, а брати матері ОСОБА_3 і ОСОБА_4 приблизно з 1994р роз'їхалися й з того часу в будинку ніколи не проживали, зв'язку з ними не має.
Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що являється біля 20 років сусідкою позиваки ОСОБА_2, відомо, що остання все своє життя мешкала в будинку за адресою: АДРЕСА_3 ОСОБА_3 і ОСОБА_4 ніколи не бачила та не знає їх.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Статтею 344 ЦК України передбачено, що особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п'яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Набуття права власності на земельну ділянку за набувальною давністю регулюється законом. Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації. Особа, яка заявляє про давність володіння, може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є. Якщо особа заволоділа майном на підставі договору з його власником, який після закінчення строку договору не пред'явив вимоги про його повернення, вона набуває право власності за набувальною давністю на нерухоме майно через п'ятнадцять, а на рухоме майно - через п'ять років з часу спливу позовної давності. Втрата не з своєї волі майна його володільцем не перериває набувальної давності у разі повернення майна протягом одного року або пред'явлення протягом цього строку позову про його витребування.
Відповідно до пункту 9 Постанови Пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014р №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», - при вирішенні спорів, пов'язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:
- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;
- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні;
- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга ст.344 ЦК України).
Відповідно до пункту 14 Постанови ВССУ виходячи зі змісту частини першої ст.344 ЦК України, відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно не є перешкодою для визнання права власності на це майно у зв'язку зі спливом строку набувальної давності,оскільки така державна реєстрація може бути здійснена після визнання права власності за набувальною давністю. Рішення суду, що набрало законної сили, про задоволення позову про визнання права власності за набувальною давністю є підставою для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (пункт 5 частини першої статті 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").
З урахуванням вищевикладеного, суд вважає встановленим, що ОСОБА_2 добросовісно, відкрито та безперервно на протязі 28 років користується та володіє спірним житловим будинком, який належав її матері - ОСОБА_6, тому суд вважає, що наявні законні підстави для визнання за позивачем право власності за набувальною давністю на частки спірного житлового будинку, які належали ОСОБА_5 (1/3 частку), ОСОБА_3 (5/18 частки); та ОСОБА_4 (5/18 частки), що є підставою для державної реєстрації права власності позивача на вказаний будинок.
За таких обставин суд приходить до переконання про задоволення позову в повному обсязі.
Керуючись ст.ст.328, 344, 346 ЦК України, ст.ст.12, 81, 89, 263, 280, 284 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про набуття права власності на нерухоме майно за набувальною давністю - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилася в м.Краматорську Донецької області, право власності за набувальною давністю на 1/3 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 що залишилася після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилася в м.Краматорську Донецької області, право власності за набувальною давністю на 5/18 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 що належать ОСОБА_3.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилася в м.Краматорську Донецької області, право власності за набувальною давністю на 5/18 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 що належать ОСОБА_4.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області протягом 30 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя: А.М.Лутай