Справа № 766/8159/17
11 квітня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.,
при секретарі Матієнко А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків,
Позивач в судове засідання не зявилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, наполягала на задоволені позовних вимог. Надала згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку.
За таких обставин, враховуючи згоду позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.
Судом встановлено, що постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.10.2016 року визнано винним ОСОБА_2 у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340 грн. та судовий збір в розмірі 275,60 грн.
Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.12.2016 року закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, яке розпочато на підставі протоколу про адміністративне правопорушення АП2 №102713 від 22.09.2016 року у відношенні ОСОБА_1, у звязку з відсутністю у її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.
Згідно товарного чеку від 23.09.2016 року ОСОБА_1 було витрачено на оплату послуг з визначення матеріального збитку в розміру1000,00 грн.
Відповідно до експертного висновку судового автотоварознавчого дослідження №94 від 08.10.2016 року, складеного оцінювачем ОСОБА_4, сума матеріальної шкоди завданої автомобілю «Nissan Qashqai», державний номер НОМЕР_2, який належить ОСОБА_1, заподіяної у результаті ДТП складає 173 362,24 грн.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
У п.2 Постанови №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» Верховний Суд України роз'яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.
Згідно ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Оцінюючи належність допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення збитків підлягають задоволенню в сумі 174362,24 грн.
У відповідності до ст.141 ЦПК України з відповідача ОСОБА_2 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 1743,62 гривень.
Керуючись ст.ст.12, 13, 19, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 280-284, 354 ЦПК України,ст.ст.22, 1166, 1192 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІН:НОМЕР_3, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, збитки в розмірі 174 362,24 гривень.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІН:НОМЕР_3, на користь держави судовий збір у сумі 1743,62 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст.355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С.І.Майдан