У Х В А Л А

24 квітня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б.,

за участю секретаря судового засідання - Федоренко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід складу суду під головуванням судді Супрун Г.Б. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу КМР (КМДА) про скасування наказу та визнання недійсним свідоцтва про право власності,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2, в якому він просить визнати незаконним та скасувати наказ ГУ житлового забезпечення виконавчого органу КМР (КМДА) від 19.03.2010р., визнати недійсним свідоцтво від 19.03.2010р. про право власності на гаражний бокс №10 в гаражному кооперативі «Барвінок», який розташований по вул.Новомостицькій,25 в м.Києві, яке видано на ім'я ОСОБА_2 та ОСОБА_1, позивач особисто як член кооперативу не звертався із відповідною заявою про оформлення права власності на вказаний гаражний бокс №10.

Відповідач ОСОБА_3 під час розгляду справи на стадії розгляду клопотань до початку слухання по суті, заявила відвід головуючій у справі судді Супрун Г.Б. В судовому засіданні уточнила заяву, заявила відвід суду. Отже, суд розглядає справи у складі : головуючого судді та за участю секретаря судового засідання. Відвід складу суду обґрунтувала тим, що судом про розгляд справи не був належно повідомлений відповідач-2 у справі ( Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу КМР) , при відкритті провадження суд не зобов'язав позивача оплатити майновий спір судовим збором, звільнив його від сплати на суму 4000 грн. , крім того, відповідачу відомо про заздалегідь вирішення судом справи на користь позивача ОСОБА_2, оскільки його адвокат ОСОБА_4 неодноразово при розгляді інших справ ( під головуванням судді Шаховніної М.О., судді Савицького О.А.) , а також їй особисто казав, що за будь-яких умов буде скасування свідоцтва про право власності в рівних частках на гараж. Тому у неї є підстави сумніву в неупередженості судді.

Представник позивача адвокат ОСОБА_5 підтримала заяву про відвід, при цьому надати будь-які підтверджуючі доводи заявленого відводу з приводу висловлювань представника позивача ОСОБА_4 на адресу даного складу суду надати не змогла. Вважала, що якби не її клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні 10.01.18 за відсутності відповідача-2, то суд одразу б розглянув справу по суті, при цьому пояснила, що це її особисті припущення.

Представник позивача ОСОБА_4 вважає відвід безпідставний. Зазначені підстави є лише свідченням зловживанням своїми правами та про затягування розгляду справи з боку сторони відповідача, яка неодноразово оскаржувала ухвалу про відкриття провадження у справі, зверталась до суду з цього ж предмету позову між тими ж сторонами, подавала до судів 4 тотожніх позови. Щодо висловлювань на адресу суду є нічим іншим як наклеп. Крім того, судом правильно визначено підсудність справи, та розмір судового збору ( при подачі позову сплатив 1102,42 грн.), оскільки гараж був приватизований, тобто це безоплатна передача майна у власність особи. Відповідач-2 знає про розгляд даного позову, представник був присутній в судових засіданнях . Відповідач в порушення вимог ч.1 ст.44 ЦПК України зловживає процесуальними правами, тому просив згідно ч.2 ст.148 ЦПК України за неодноразове зловживання процесуальними правами з метою перешкоджання судочинству накласти на відповідача штраф в розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач оскаржила ухвалу про відкриття провадження у справі від 16.02.2017р. 26.04.2017р. ухвалою Апеляційного суду м.Києва апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, ухвалу про відкриття провадження залишено без змін. При цьому, представник відповідача-2 ОСОБА_6 був присутній в судовому засіданні в апеляційному суді м.Києва і йому відомо про розгляд даної справи.

24.05.2017р. апеляційну скаргу на ту ж саму ухвалу про відкриття провадження подала представник відповідача ОСОБА_5

Ухвалою Апеляційного суду від 06.06.2017р. відмовлено у відкритті апеляційного провадження за поданою апеляційною скаргою на підставі п.3 ч.4 ст.297 ЦПК України, враховуючи, що є ухвала Апеляційного суду від 26.04.2017р.

Відповідач та її представник ОСОБА_5 вперше з'явились в судове засідання 05.10.2017р., подавши через канцелярію суду заперечення на позов та клопотання. Відводів суду сторонами не заявлялось. Судове засідання розпочато на стадії клопотань за відсутності представника відповідача-2, який був належно повідомлений, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення ( а.с. 28, 96) і жодних заяв про відкладення розгляду справи від них не надходило. Ці обставини також достеменно відомі відповідачу, яка ознайомлювалась з матеріалами справи, та її представнику. Тому посилання на те, що справа була б розглянута одразу без виклику відповідача-2 секретарем судового засідання , як вказала відповідач, спростовуються матеріалами справи .

В судовому засіданні 05.10.2017р. були розглянуті клопотання сторони позивача, та розпочато розгляд клопотань сторони відповідача. Представник відповідача ОСОБА_5 під час розгляду клопотань заявила клопотання про передачу справи за підсудністю в порядку ст.109 ЦПК України, на обговорення якого витратилось понад 20 хвилин, тому в зв'язку з призначенням інших наступних справ, а також у зв'язку з подачею вже іншим представником відповідача ОСОБА_7 28.09.2017р. апеляційної скарги ( втретє) на ту ж саму ухвалу про відкриття провадження від 16.02.2017р. , в судовому засіданні оголошена перерва для продовження розгляду клопотань відповідача.

Ухвалою Апеляційного суду від 18.10.2017р. апеляційна скарга була повернута в зв'язку з її відкликанням відповідачем ОСОБА_1( а.с.162).

В наступному судовому засіданні 10.01.2018р клопотання сторони відповідача не були розглянуті, оскільки представник ОСОБА_5 вважала за неможливе продовжувати розгляд справи в зв'язку з неповідомленням та неявкою відповідача-2 Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу КМР (КМДА).

В подальшому відповдічем був заявлений відвід. Відповідач -2 повідомлений секретарем належно, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення ( а.с.205), жодних заяв так до суду і не надходило.

Враховуючи, що справа неодноразово направлялась до Апеляційного суду м.Києва, питання щодо підсудності визначено правильно, у відповідності до правил ст.114 ЦПК ( яка діяла на час відкриття провадження у справі), оскільки спір пов'язаний із захистом права на нерухоме майно, яке знаходиться на території Подільського району. І про це достеменно відомо і відповідачу і її представнику. Позивач сплатив при подачі позову судовий збір у розмірі 1102,42 грн. Підстави відводу ґрунтуються на особистих припущеннях представника відповідача, які не можуть братись до уваги як такі, що протирічать вимогам ЦПК України .Отже заявданням судочинства є неупереджений та своєчасний розгляд справи і вирішення з метою ефективного захисту порушених прав і інтересів фізичних і юридичних осіб. Крім того, представник ОСОБА_5 представляє інтереси відповідач-1, а не інтереси Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу КМР.

Як вбачається з матеріалів справи, суд ще не розпочав розгляд справи по суті, оскільки відповідачем ОСОБА_1 неодноразово оскаржувалась ухвала про відкриття провадження у справі. Крім того, суд діє у складі : головуючого судді та секретаря судового засідання. Здійснення виклику сторін у справі, виготовлення судових повісток та оформлення матеріалів справи здійснює секретар судового засідання, а не суддя. Відповідач-2 викликався у судове засідання, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням, явка представника відповідача не визнана судом обов'язковою.

Підстави для відводу секретарю судового засідання не обґрунтовані та не передбачені ст.38 ЦПК України. Які саме розмови ведуться між секретарем судового засідання та представником позивача не зрозуміло та не доведено, оскільки в справі наявний аудіо запис судових засідань, та про висловлення представника позивача в інших судових засідання про заздалегідь вирішення судом даної справи ні відповідачем, ні її представником не наведено, окрім їх припущень.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статтях 36 та 37 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Отже, заява про відвід є безпідставною, а вирішення відводу передбачено зупинення провадження у справі, що безпосередньо впливає на строки розгляду справи.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку, зокрема, надходження заяви про відвід.

Згідно п. 11 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 7 частини першої статті 252 цього Кодексу, до вирішення питання про відвід.

Тому провадження у справі необхідно зупинити до вирішення питання про відвід. Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 38, 36,37, 40, 252, 253, 259-261, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу КМР (КМДА) про скасування наказу та визнання недійсним свідоцтва про право власності - зупинити до вирішення питання про відвід.

Ухвала суду може бути оскаржене протягом 15 днів з дня проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м.Києва.

Якщо було оголошено вступну та резолютивну частину ухвали або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження в цей же строк з дня вручення йому копії рішення (ухвали).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну не було подано.

СуддяГ. Б. Супрун