У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Клочко І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Шевчук М.В.

представника заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

07 серпня 2017р. ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з заявою про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних на це причин, оскільки постійно проживає за адресою: АДРЕСА_2 і жодної повістки за вказаною адресою не отримував, а тому фізично був позбавлений можливості бути присутнім на суді та захищати свої інтереси. А тому, вважає, що судом не було вжито всіх законних методів для повідомлення його про розгляд даної цивільної справи. Крім того, ОСОБА_1 зазначив, що у нього наявні докази та відомості, які мають істотне значення для справи, серед яких документи, банківські квитанції, які підтверджують банківські операції, що напряму пов'язані із сумою заборгованості і такі відомості та пояснення будуть надані під час судового засідання. У зв'язку з чим, ОСОБА_1 вважає, що невірно нарахована пеня та відсотки, існують приховані платежі, але його позбавили можливості надати відповідні докази та провести судово-бухгалтерську експертизу.

26 квітня 2018 р. до суду подані письмові пояснення ОСОБА_3 до заяви про перегляд заочного рішення, в яких остання зазначає, що повернення відділенням звязку судової повістки з відміткою за закінчення терміну зберігання не можна вважати належним повідомленням особи, яка бере участь у справі, оскільки це не відповідає вимогам ЦПК України. Немаючи даних про належне повідомлення відповідачів, суд провів заочний розгляд справи, позбавивши можливості брати участь у судовому засідання і надати свої заперечення, внаслідок чого неповно з'ясував обставини справи, що призвело до її неправильного вирішення, а тому вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні представник заявника підтримала заяву за викладених в ній обставин та просила її задовольнити, зазначивши, що на а.с.37, 38, 39, 46, 47 наявні судові повістки для виклику відповідачів по справі, однак в матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують направлення даних повісток (а саме конверти).

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала пояснення представника заявника та зазначила, що не отримувала жодної судової повістки, а звертаючись до працівників «Дельта банк», останні не повідомляли її про розгляд справи.

У зв'язку з прийняттям ЗУ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року №2147- VIII, внесено зміни до ЦПК України, які набрали чинності 15.12.2017 року.

Відповідно до пп.9 п.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017р.) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За даних обставин, суд вважав за можливе проводити розгляд справи за відсутності представника ПАТ «Дельта Банк».

Судом встановлено наступне.

26 лютого 2015 року Деснянським районним судом м. Києва винесено заочне рішення по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким позов задоволено.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 був повідомлений про розгляд вищевказаної цивільної справи Деснянським районним судом м. Києва, оскільки останнім оскаржувалась ухвала суду від 19.09.2014р. про відкриття провадження по справі в частині підсудності справи Деснянському районному суду м. Києва (а.с.48-49).

В матеріалах справи міститься конверт, який адресований відповідачу ОСОБА_3 про направлення копії заочного рішення, однак даний конверт повернувся з відміткою за закінчення терміну зберігання (а.с.78-79).

Також в матеріалах справи міститься повідомлення про вручення поштового відправлення, а саме заочного рішення за адресою, зазначеною відповідачем ОСОБА_1 - АДРЕСА_1, який особисто отриманий ОСОБА_1 11 березня 2015 року (а.с.83).

Відповідно до ч.2 ст.284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до ч.3 ст.284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ст..123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Згідно ч. 4 ст.124 ЦПК України, перебіг строку, закінчення якого пов'язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, відповідач ОСОБА_1 отримав заочне рішення 11 березня 2015 року, з заявою про перегляд заочного рішення звертається 08 серпня 2017 року.

При цьому, ані відповідачем ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення, ані його представником в судовому засідання не ставиться питання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та не викладаюсь обставини, з яких саме підстав ОСОБА_1 звертається д заявою про перегляд заочного рішення після спливу встановленого строку.

Всебічно проаналізувавши заяву, обставин справи в їх сукупності , враховуючи пропуск процесуального строку, передбаченого ст.284 ЦПК України, відсутності письмово та усного клопотання відповідача ОСОБА_1 та його представника про поновлення пропущеного процесуального строку з повідомленням про поважність причин пропуску, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 123, 124, 126, 284 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м.Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 26 квітня 2018 року.

Суддя