Провадження№2/521/1867/18
«10» квітня 2018 року м. Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси в складі:
Головуючого судді - Целуха А.П.,
за участю секретаря судового засідання - Корнієнко Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна Компанія Одесаобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію,-
Вказував, що за результатами засідання комісії по розгляду згаданого акту про порушення ПКЕЕН, яке відбулося 06 січня 2015року, було здійснено розрахунок вартості недорахованої електричної енергії, відповідно до якого вартість недорахованої електроенергії склала 3810,46грн. Розрахунок за вищевказаним актом про порушення ПКЕЕН здійснено на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електричною енергією України від 04.05.2006 р. № 562 (із змінами), згідно з п. 3.3 якої розрахунок вартості електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії ; за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії, за кількістю днів; та з урахуванням різновиду виявленого порушення.
Проте відповідач до теперішнього часу не сплатила вказаний вище рахунок.
Представник ПАТ «ЕК Одесаобленерго», діючий за довіреністю в судове засідання не зявився, надав до суду заяву, якою позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути поданий позов за його відсутності.
Відповідач в судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, відповідно до ст. 128 ЦПК України.
У зв'язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.
Згідно зі ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором, підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Таким чином, сторони перебувають у договірних правовідносинах.
Пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджених постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України від 26.07.1999 року № 1357, передбачено, що споживачі електричної енергії зобовязані дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому обєкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕН, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку тощо.
Пунктом 48 ПКЕЕН встановлено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію, порушення правил користування електричною енергією, ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку, розукомплектування та пошкодження обєктів електроенергетики, розкрадання майна цих обєктів, насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обовязки.
Згідно з п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність приладу обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.
Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії порушення цих правил, на місця виявлених порушень у присутності споживача оформляється акт порушень, в якому мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно для усунення виявлених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. У разі відмови підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками енергопостачальника електричної енергії. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підпису.
За результатами засідання комісії по розгляду акту про порушення ПКЕЕН, яке відбулося 06 січня 2015року, було здійснено розрахунок вартості недорахованої електричної енергії, відповідно до якого вартість недорахованої електроенергії склала 3810,46грн.
Розрахунок за вищевказаним актом про порушення ПКЕЕН здійснено на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електричною енергією України від 04.05.2006 р. № 562 (із змінами), згідно з п. 3.3 якої розрахунок вартості електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії, за кількістю днів; та з урахуванням різновиду виявленого порушення.
Проте відповідач до теперішнього часу не сплатила вказаний вище рахунок.
Відповідно до п. 6 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, відповідач мав оплатити суму нараховану на підставі акту про порушення №033359 від 11 грудня 2015року протягом 30 днів.
Розрахунок за вищевказаними актами про порушення ПКЕЕН здійснено на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електричною енергією України від 04.05.2006 р. № 562 (із змінами), згідно з п. 3.3 якої розрахунок вартості електричної енергії здійснюється : за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії, за кількістю днів; та з урахуванням різновиду виявленого порушення.
Проте відповідач до теперішнього часу не сплатила вказані вище рахунки.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці, серед іншого є крадіжка електричної енергії, у тому числі порушення ПКЕЕН.
Відповідно до п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Положеннями пунктів 1.1., 1.2. Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулюванню електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 р. (із змінами та доповненнями), які є загальними та поширюються на всіх споживачів без винятку, визначено, що недорахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.
Відповідно до п. 6 постанови Кабінету Міністрів України № 122 від 08.02.2006 р., відповідач мав оплатити заборгованість, нараховану на підставі актів про порушення ПКЕЕН протягом 30-ти днів
Вартість електричної енергії, яка нарахована відповідно до вказаних актів про порушення ПКЕЕН, це вартість обсягу електричної енергії спожитої споживачем але не врахованої розрахунковими засобами обліку або врахованого неправильно і є безпосередньо вартістю товару електроенергії, які відповідно до положень Податкового кодексу України обліковується податком на додану вартість, як здійснення операції з продажу товару та у відповідності до п. 23 Правил зараховується виключно на поточний рахунок зі спеціальним режимом виконання.
За приписами ч. 1 ст. 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку.
Відповідно до ст. 612 ЦК України боржника вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу.
Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання.
У разі порушення зобовязання відповідно до ст. 611 ЦК України, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Пунктом 2 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з рахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Позивачем здійснено розрахунок суми 3% річних, яка складає 847,23 грн., та інфляційних нарахувань, який складає 3047,82 грн., який прийнятий судом.
Суд вважає, що позивачем вчинено всі дії, згідно із законом та умовами договору кредиту для досудового врегулювання спірних правовідносин.
Відповідачем не було надано до суду жодних заперечень проти позову та доказів у підтвердження цих заперечень. Своїм правом бути присутнім у судових засіданнях відповідач також розпорядилась на свій розсуд.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію, 3% річних, інфляційних нарахувань, та судових витрат підлягає задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.
На підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовій збір в розмірі 1600,00 грн., тому дані виплати підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 11, ч.2 ст.317, ч.4 ст.319, 625 ЦК України, ст.ст. 12,13, 81, 259, 223, 264, 280, 284 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна Компанія Одесаобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.
Повний текст рішення складений 10 квітня 2018року.
ГОЛОВУЮЧИЙ А.П. ЦЕЛУХ