Справа № 754/4762/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

05 квітня 2018 року м Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Деснянського РВ ДВС м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_2 про визнання електронних торгів недійсними.

Позивач звернулась з заявою про забезпечення позову, в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме - гаражний бокс з підвалом НОМЕР_1, загальною площею 43,10 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_2 гаражно-будівельний кооператив «Вигурівщина» та на ? частину квартири АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_1 Одночасно заявник просить заборонити Деснянському РВ ДВС м.Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державному підприємству «СЕТАМ» вчиняти дії з реалізації електронних торгів, оформлених протоколом № 86483 проведення електронних торгів від 10.03.2015 року № лоту 45292. Заборонити державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам України вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вищезазначеного майна.

Клопотання заявник обґрунтовує тим, що Ухвалою Деснянського суду м. Києва від 25.05.2016р. накладено арешт на гаражний бокс НОМЕР_1, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2. Однак 28.05.2016р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Патреєвою Ю.П. було посвідчено, що гаражний бокс НОМЕР_1 у ГБК «Вигурівщина» за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві власності ОСОБА_2 У зв'язку з цим відповідач може на свій розсуд розпорядитися майном, що призведе до унеможливлення виконання рішення суду у випадку задоволення позову та порушення прав позивача. Разом з тим, заявник зазначає, що в рамках зведеного виконавчого провадження № 55350256 може бути звернено стягнення на єдине житло ОСОБА_1, а саме на ? частину квартири АДРЕСА_1, тому виникла необхідність у зверненні до суду з заявою про забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову.

Згідно з ч.1.ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинні міститися: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціна позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиція заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 152 ЦПК України визначено види забезпечення позову, які не є вичерпними. Так, позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов'язку вчинити певні дії; забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов'язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам; встановленням обов'язку вчинити дії щодо унеможливлення доступу користувачів мережі Інтернет до об'єктів права інтелектуальної власності, правомірність використання (розміщення) яких у мережі Інтернет є предметом спору.

Відповідно до ч 2. ст. 152 ЦПК України, в разі необхідності судом можуть бути застосовані інші види забезпечення позову. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Судом встановлено, що Ухвалою Деснянського суду м. Києва від 25.05.2016р. накладено арешт на гаражний бокс НОМЕР_1, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2. Зазначена ухвала не скасована та набрала законної сили.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24.06.2016р. ОСОБА_1 відмовлено в задоволені заяви про забезпечення позову. Зазначена ухвала також не скасована та набрала законної сили.

У зв'язку з цим, суд не вбачає обґрунтованих підстав для повторного вжиття заходів забезпечення позову.

Разом з тим, заявник просить накласти арешт на ? частину квартири АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_1 Суд, дослідивши матеріали справи, заяву, приходить до висновку, що зазначена квартира не є предметом позову, тому забезпечення позову в частині накладення арешту на зазначену квартиру жодним чином не впливає на виконання рішення, і те що, невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 149, 150, 153, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Бабко В.В.