пр. № 2/759/3111/18
13 березня 2018 року Святошинський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - П'ятничук І.В.,
при секретарі - Немировській А.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач в грудні 2017 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб зареєстрований між нею та відповідачем 15 жовтня 2011 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї, про що зроблено актовий запис № 3427.
В обґрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що 15 жовтня 2011 року між нею та відповідачем зареєстровано шлюб Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї, про що зроблено актовий запис № 3427, від даного шлюбу мають малолітню дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, позивач вказує, що одруження з відповідачем виявилося невдалим, ОСОБА_2 не розуміє сутності проблем, які виникають в сім'ї, не здатен підтримувати нормальну моральну атмосферу в родині, піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги, відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, з його ініціативи постійно виникають сварки, свідком яких нерідко ставала спільна дитина, що тяжким чином впливає на її психічний стан та кожен раз спричиняє душевні страждання, відповідач застосовував до неї - ОСОБА_1 фізичну силу, що істотно ускладнювало спільне проживання, а зловживаючи спиртними напоями постійно продовжував шукати привід для сварок, крім того ОСОБА_2 знайшов собі іншу жінку та в липні 2016 року забрав свої речі та покинув свою сім'ю від'їхавши за іншою адресою, з цього часу не цікавиться життям ні дружини ні дитини, а тому подальше сумісне життя, примирення з відповідачем та збереження сім'ї не можливе, враховуючи викладене, посилаючись на ст.ст. 3, 24, 55, 56, 111,112, 181 СК України просила заявлені позовні вимоги задовольнити.
Позивач в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити посилаючись на обставини справи викладені в позовній заяві, вказувала, що з липня 2016 року вона з відповідачем проживають окремо, не ведуть спільного господарства, спільного бюджету не мають, рішення про розірвання шлюбу є зваженим та обміркованим, крім того, після розірвання шлюбу виявила бажання залишити прізвище «Яськова».
Відповідач в судове засідання не з'явився про час, день та місце розгляду справи повідомлявся судом у встановленому законом порядку, причини своєї неявки суду не повідомив, а тому суд, з урахуванням думки позивача, вважає за можливе розглядати справу без участі відповідача.
Оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, а відповідач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб НОМЕР_1, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 перебувають в зареєстрованому шлюбі з 15 жовтня 2011 року, про що є актовий запис № 3427 (а.с. 12 - копія свідоцтва про шлюб).
Як вбачається з свідоцтва про народження, сторони мають малолітню дитину - дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 11 - копія свідоцтва про народження).
Відповідно до ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ч.3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно до ч.2 ст. 112 СК України, суд, постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як встановлено в судовому засіданні, в родині позивача та відповідача втрачена основа сім'ї, почуття довіри, поваги та любові один до одного, а тому суд не може примусити сторони до збереження подружніх відносин, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка та жінки та може бути припинено внаслідок волевиявлення як одного так і обох з подружжя шляхом його розірвання.
Суд, заслухавши пояснення сторін дослідивши матеріали справи, вважає, що причини, що спонукали сторони на розірвання шлюбу є обґрунтованими, оскільки судом достовірно встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження сім'ї не можливе, сторони фактично злипня 2016 року проживають окремо, не ведуть спільного господарства не підтримують шлюбних стосунків, спільного бюджету не мають, а тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 223, 263, 265, 273, 280-282, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 15 жовтня 2011 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, про що є актовий запис № 3427 - РОЗІРВАТИ.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга подається апеляційному суду міста Києва через Святошинський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя І.В.П'ятничук