Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Цукурової Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому зазначила, що 24.10.2009 року уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Мотивує заяву тим, що сімейне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на життя та сім'ю, сторони втратили взаємоповагу та інтерес один до одного, внаслідок чого з початку 2017 року фактично припинили сімейно-шлюбні відносини. Позивач вказала, що вжиття заходів щодо примирення сторін не має жодного сенсу, оскільки подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Просила шлюб розірвати.

В судове засідання позивач не з'явилась, електронною поштою направила на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідач в судове засідання також не з'явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки до суду не повідомив.

Тому суд вважає можливим слухати справу за відсутності сторін.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 24.10.2009 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис за №1077 (а.с.3).

Від спільного життя сторони мають неповнолітю доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с.8).

З матеріалів справи вбачається, що сторони припинили сімейно-шлюбні відносини з січня 2017 року, майнового спору немає.

Строк на примирення надавати сторонам є недоцільним, оскільки, як зазначила позивач в своїй заяві, вони втратили взаємоповагу та інтерес один до одного, шлюб існує лише формально.

Після розлучення дитина залишиться проживати з матір'ю.

Суд, вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу сторін суперечило б їх інтересам. Сім'я сторін розпалась і не може бути поновлена міцною і здоровою.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином суд вважає встановленим, що збереження сім'ї неможливо, інших доказів сторонами не надано, тому шлюб сторін може бути розірваним.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 115 СК України, ст.ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 24.10.2009 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві - розірвати та вважати його припиненим з дня набрання чинності даним рішенням.

Рішення суду після набрання ним законної сили направити до Відділу реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб, відповідно до вимог ч. 2 ст. 115 СК України.

Рішення суду може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м. Києва

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення (або вручення) повного судового рішення.

Суддя Г. Б. Супрун