Провадження №2/359/876/2018
Справа №359/9519/17
10 квітня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого - судді Журавського В.В.
при секретарі Алфімовій І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, інфляційних втрат, пені та трьох відсотків річних за порушення виконання зобовязання, -
Представник позивача ОСОБА_3 у судове засідання не зявився. Проте, надав до суду заяву, в якій вказав, що на позові наполягає, просить його задовольнити, а також не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявився та не повідомив суд про причини неявки. Про дату, час та місце розгляду справи він повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с.17,19). Відзив на позов ОСОБА_2 не надав.
На підставі ч.1 ст.280 ЦПК України суд вирішив проводити заочний розгляд цивільної справи, про що в судовому засіданні проголосив протокольну ухвалу.
Дослідивши докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
У відповідності до ч.1 ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Відповідно до ч.2 ст.1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми.
За правилами ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Так, в постанові Верховного Суду України від 02 липня 2014 року у справі №6-79цс14 зазначено, що «відповідно до норм ст.ст.1046,1047 ЦК України договір позики (на відміну від договору кредиту) за своєю юридичною природою є реальною односторонньою, оплатною або безоплатною угодою, на підтвердження якої може бути надана розписка позичальника або інший письмовий документ, незалежно від його найменування, з якого дійсно вбачається як сам факт отримання в борг (тобто із зобов'язанням повернення) певної грошової суми, так і дати її отримання».
Постановою Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі №6-63цс13 визначено, що письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов'язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей. Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, незалежно від найменування документа, і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки».
Таким чином, суд прийшов до висновку, що між сторонами 04 грудня 2014 року був укладений договір позики.
В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 виконав свої зобовязання за договором позики та повернув грошові кошти.
У відповідності до ч.1 ст.1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобовязаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно з п.3 ч.1 ст.611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки у вигляді сплати неустойки.
За змістом ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
Тобто пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір, поки зобов'язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від тривалості правопорушення.
Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З квитанції №64 від 21 листопада 2017 року (а.с.1) вбачається, що при предявленні позову до суду ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 640 гривень Предявлений ним позов задоволений у повному обсязі. Тому, з ОСОБА_2 на користь позивача слід примусово стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 640 гривень.
На підставі викладеного та керуючись ст.549, п.3 ч.1 ст.611, ч.2 ст.625, ч.1 ст.1046, ч.2 ст.1047, ч.1 ст.1049,ч.1 ст.1050 ЦК України,ч.1 ст.141, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнити у повному обсязі.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого в ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП: НОМЕР_2, витрати на оплату судового збору у розмірі 640 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте Бориспільським міськрайонним судом Київської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя: підпис
З оригіналом згідно:
Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський