Справа № 373/1084/17
УХВАЛА

11 квітня 2018 року Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Керекези Я.І.

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у виді арешту, накладеного згідно ухвали Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2017 року, на квартиру АДРЕСА_1, по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотанням про скасування заходу забезпечення позову і просить скасувати арешт, накладений згідно ухвали Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2017 року, на квартиру АДРЕСА_2. Посилається на те, що дана ухвала була виконана державним виконавцем 10 липня 2017 року. Постановою колегії суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Київської області від 17 січня 2018 року було скасовано рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2017 року в частині стягнення боргу та судових витрат із ОСОБА_2, в цій частині в задоволенні позову було відмовлено. Тому оскільки арешт було накладено на майно, яке належить особисто ОСОБА_2, його необхідно скасувати.

В судовому засіданні ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 клопотання підтримали і просили його задовольнити. Також зазначили, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було укладено шлюбний договір, відповідно до якого майно, яке хоча і придбано у шлюбі, належить на праві особистої власності тому з подружжя, на кого записане або оформлене.

Позивач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання. Посилаються на те, що квартира належить відповідачам на праві спільної сумісної власності, поскільки була куплена у період перебування їх у шлюбі та за згодою другого із подружжя. Скасування арешту на майно зробить неможливим виконання рішення суду та забезпечить відповідачу реальну можливість ухилитися від виконання рішення суду. Крім того, ним була подана касаційна скарга на постанову апеляційного суду Київської області від 17 січня 2018 року. 06 березня 2018 року було відкрите касаційне провадження. Від результатів її розгляду залежить вирішення вимоги про стягнення боргу із відповідача ОСОБА_2 Представник ОСОБА_6О, також зазначила, що укладення шлюбного договору в період дії арешту на майно є нікчемним та свідчить про недобросовісність дій відповідачів та небажання віддавати борг.

Судом встановлено наступне.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2017 року з метою забезпечення позову був накладений арешт на квартиру АДРЕСА_2 (а.с.44).

Із копії постанови старшого державного виконавця Переяслав-Хмельницького міськрайонного відділу ДВС від 10 липня 2017 року вбачається, що на виконання вищезазначеної ухвали був накладений арешт на квартиру АДРЕСА_2 (а.с.47).

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2017 року було задоволено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики (а.с.95-96).

Постановою колегії суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Київської області від 17 січня 2018 року було скасовано вищезазначене рішення в частині стягнення боргу та судових витрат із ОСОБА_2, в цій частині в задоволенні позову було відмовлено (а.с.127-131).

Підставою часткового скасування рішення суду стало порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, зокрема: висновок суду про наявність підстав для покладення на відповідача ОСОБА_2 солідарного обовязку по сплаті позивачу боргу за договором позики, укладеним з її чоловіком ОСОБА_4, не відповідає обставинам справи та нормам матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Як вбачається із копії ухвали Верховного Суду від 06 березня 2018 року, відкрито касаційне провадження по цивільній справі № 373/1084/17 (а.с.166-167).

21 березня 2018 року ОСОБА_4 та ОСОБА_2 уклали шлюбний договір, відповідно до якого, зокрема майно, набуте у власність кожним із подружжям за час шлюбу ( в тому числі майно, набуте у власність до укладення цього договору), належатиме як під час шлюбу, так і у випадку його розірвання на праві особистої приватної власності тому з подружжя, на чиє ім»я це майно було придбане або на кого воно було зареєстроване чи оформлене.

Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Приймаючи рішення про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру суд виходив з презумпції права спільної сумісної власності подружжя та з урахуванням того, що договір купівлі-продажу квартири укладений за згодою чоловіка покупця ОСОБА_2 ОСОБА_4 Доказів зворотнього суду надано не було.

Забезпечення позову було застосовано для усунення можливості утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

При цьому, на думку суду, укладення шлюбного договору, в якому встановлено режим роздільного майна подружжя, в тому числі і придбаного до укладення цього договору, після накладення арешту на таке майно (квартиру) свідчить про можливість ухилення відповідача ОСОБА_4 від виконання рішення суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що скасування заходів забезпечення позову може призвести до труднощів або зробить неможливим виконання рішення суду, оскільки дійсно існує реальна небезпека заподіянням шкоди правам позивача, а захист таких прав стане ускладненим без вжиття заходів та їх відновлення в подальшому може стати неможливим.

Доводи ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_5 не спростовують необхідності скасування вжитих заходів забезпечення позову у справі, а тому, враховуючи характер спірних правовідносин, беручи до уваги, що забезпечення позову є тимчасовим заходом, не обмежує відповідачів у користуванні таким майном, укладення шлюбного договору в період дії ухвали суду про арещт майна, суд приходить до висновку, що потреба в забезпеченні позову не відпала та не змінились обставини, що зумовили його застосування, тому підстав для скасування заходів забезпечення позову немає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158, 258-260, 354 ЦПК України , суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у виді арешту, накладеного згідно ухвали Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 липня 2017 року, на квартиру АДРЕСА_1 - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом пятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VIIІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області.

Складання повного тексту ухвали вчинено 16.04.2018.

Суддя Я. І. Керекеза