Справа № 309/290/18
Провадження № 2/309/753/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Орос Я.В.

за участю секретаря: Форкош Д.З.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину та стягнення аліментів на утримання дружини

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 12 березня 2018 року прийнято до розгляду зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину та стягнення аліментів на утримання дружини.

Позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу обґрунтовані тим, що він перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 з 17 травня 2014 року, який укладено у виконкомі Велятинської сільської ради Хустського району, про що зроблено актовий запис за № 6.

В період шлюбу у них народився син ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1

Причиною розірвання шлюбу є те, що вони є людьми з різними характерами та поглядами на життя, шлюб та сімю. Через постійні втручання батьків відповідача між ними постійно виникали непорозуміння, сварки, вони втратили повагу один до одного. Спроби зберегти сімю не дали ніяких результатів. Позивач вважає, що спільне життя з відповідачем є не доцільне, а примирення неможливе.

У своєму відзиві на позовну заяву про розірвання шлюбу , відповідач ОСОБА_4 вказала, що вона не заперечує пороти розірвання шлюбу , однак не згідна з причинами розірвання шлюбу , які вказує позивач , як на підставу для задоволення позову. В позові позивач зазначав , що постійне втручання ї батьків було причиною виникнення між ними непорозумінь та сварок. Насправді причиною погіршення шлюбних відносин стало систематичне приниження її в присутності сторонніх осіб, застосування морального тиску , що виражалося у залякуваннях та погрозах, внаслідок чого вона перебувала у постійній емоційній напрузі та відчутті страху за себе та своїх близьких. Тривалий час позивач проживає окремо , не цікавиться життям і здоровям своєї сімї , і даний факт підтверджує, що саме поведінка і дії позивача стали причиною погіршення шлюбних відносин і підставою для розірвання шлюбу.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину та стягнення аліментів на утримання дружини обґрунтовані тим, що через два тижні після народження сина ОСОБА_1 покинув її та дитину. З того часу ОСОБА_1 життям та здоровям дитини не цікавиться, не телефонує та не відвідує свого сина, жодної участі в його матеріальному забезпеченні не здійснює. На догляд за дитиною потрібні значні кошти. В жовтні 2017 року сину було поставлено діагноз епілепсія, а також затримка статокінетичного розвитку та гострий бронхіт. Дитина з серпня 2017 року постійно перебуває на стаціонарному лікуванні у Хустській районній лікарні та обласній дитячій лікарні , що стверджується численними виписками із історії хвороби. З огляду на встановлені діагнози існує потреба у дороговартісному лікуванні. Щодня , на підтримання нормального стану здоровя , їх сину потрібно вживати протисудомні засоби, Фенобарбітал» та «Конвулекс», а також антибактеріальні та протизапальні засоби. Крім того, дитина потребує динамічного спостереження та консультацій у дитячого невролога , в тому числі МРТ контроль при клінічній необхідності , вартість якого, в середньому становить 1235 грн. У звязку з вихованням та доглядом за дитиною під час хвороби, вона не має можливості працювати та отримувати заробітну плату , сама вона перебуває у скрутному матеріальному становищі і не взмозі далі самостійно утримувати сина ОСОБА_6. ОСОБА_7 має можливість утримувати свою дитину та її , однак добровільно у повному обсязі брати участь у матеріальних затратах відмовляється. Сподіватися на чесність та порядність відповідача щодо регулярної виплати аліментів у добровільному порядку вона не може , оскільки до моменту подання даної позовної заяви він не проявляв відповідної ініціативи .

ОСОБА_7 є працездатним , має можливість для отримання доходів для себе та своєї дитини, виїжджає на заробітки, займається лозоплетінням , має хороший матеріальний стан, інших неповнолітніх дітей, непрацездатних батьків не має, утримань за виконавчими документами з нього не здійснюються .

У своєму відзиві на зустрічний позов про стягнення аліментів на утримання дружини та дитини відповідач ОСОБА_7 В,Д. позовні вимоги визнав частково . Зазначив, що він систематично купував і передавав позивачу речі для догляду за грудною дитиною, іграшки, дитяче харчування, одяг. До грудня 2017 року грошей не надав, а у грудні безпосередньо позивачу передав 2000 грн. , а отримавши позовну заяву перерахував 1000 грн. Коли дитина потребувала стороннього догляду оплачував послуги медсестри, та ніколи не ухилявся від виконання батьківських обовязків. Вважає позовні вимоги про стягнення з нього аліментів на утримання сина у розмірі 3000 грн. та на утримання дружини у розмірі 2000 грн. є надмірними на даний час . З грудня 2017 року він не виїзджав на заробітки , оскільки не має відповідних документів на виїзд за кордон, перспективи працевлаштування не має, лозоплетінням не займається . На даний час його матеріальний стан погіршився, є безробітним , крім того він повинен надавати матеріальну допомогу своїм батькам , які є особами похилого віку , пенсіонерами і хворіють. Мати ОСОБА_8 визнана інвалідом 3 групи і обмежена у працездатності , батько хворіє на астму . Згідний сплачувати аліменти на утримання сина у розмірі 1000 грн. щомісячно та 600 грн. щомісячно на утримання дружини до досягнення сином трьох річного віку.

Заслухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що первісний позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення , а зустрічний про стягнення аліментів на утримання дружини та дитини до часткового задоволення виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено , що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 17 травня 2014 року, який було укладено у виконкомі Велятинської сільської ради Хустського району, про що зроблено актовий запис за № 6.

Відповідно до ст. 112 СК України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».

В судовому засіданні встановлено , що шлюб існує лише формально та не виконує свого прямого призначення, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін , обидві сторони бажають розірвати шлюб, що має істотне значення, а тому суд вважає, що даний шлюб доцільно розірвати.

Що стосується зустрічного позову про стягнення аліментів на утримання дружини та дитини.

Обовязок батьків щодо утримання своїх дітей, передбачений ч.2 ст.51 Конституції України є одним з головних конституційних обовязків. Такий обовязок послідовно визначений в сімейному законодавстві.

Відповідно до ст.180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Згідно ст.ст. 75, 80, 84 Сімейного кодексу України, дружина (чоловік) повинні матеріально підтримувати один одного. Право на утримання (аліменти) має той з подружжя, який є непрацездатний, або потребує матеріальної допомоги. Аліменти присуджуються одному з подружжя у частці від заробітку (доходу) другого подружжя, або у твердій грошовій сумі. Дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка до досягнення дитиною трьох років.

Відповідно до статей 3, 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, діючої на Україні з 27.09.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасники визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) несуть основну відповідальність за забезпечення умов життя, необхідних для розвитку дитини, в межах своїх здібностей і фінансових можливостей».

Відповідно до Закону України від 17.05.2017 року № 2037-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів": п. 2 статті 182 СК України було викладено у наступній редакції «Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку».

Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 р. № 2246-VIII установлено такі розміри основних мінімальних соціальних стандартів у 2018 році - прожитковий мімінум для дітей віком до 6 років становить 1492 грн..

Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» встановлено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Так, позивач просила стягнути з відповідача на її користь на утримання неповнолітньої дитини, аліменти в твердій грошовій сумі у розмірі 3000 (три тисячі) грн. щомісячно до досягнення ним повноліття, та 2000 (дві тисячі) на її утримання до досягнення сином трьох років.

Відповідно до ст. 182 Сімейного кодексу України, при визначені розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

При визначенні розміру аліментів суд виходить з матеріального становища дитини, яка не має інших доходів, крім утримання батьків, також враховує стан здоровя дитини , а саме , що дитина хворіє на епілепсію, затримку статокінетичного розвитку та гострий бронхіт. Так, при визначенні розміру аліментів суд також враховує відсутність відомостей про офіційне та постійне місце роботи та щомісячного доходу відповідача, наявність у відповідача непрацездатних батьків, стан здоров'я, матеріальне становище відповідача та матеріальне становище позивача та приходить до висновку, що є підстави для визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі у розмірі 2000 гривень щомісячно на утримання дитини , та 1000 грн. на утримання дружини до досягнення дитиною трьох років.

У відзиві на позовну заяву про розірвання шлюбу відповідач ОСОБА_4 просила суд після розірвання шлюбу повернути їй дошлюбне прізвище «Воробець».

Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» у разі розірвання шлюбу в судовому порядку рішення суду, яке набрало законної сили, надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відмітка про розірвання шлюбу за рішенням суду робиться в паспортах громадянина України осіб, шлюб між якими розірвано, у разі їх звернення до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ст..16 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація зміни імені проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за заявою фізичної особи, яка досягла віку, встановленого законом, за місцем її проживання за наявності в архівах відділів державної реєстрації актів цивільного стану відповідних актових записів цивільного стану та відомостей у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян.

За наведених вище обставин , після вступу рішення про розірвання шлюбу в законну силу відповідач повинен звернутися з відповідною заявою до органу державної реєстрації актів цивільного стану, який і повинен здійснити державну реєстрацію зміни прізвища.

У зустрічному позові позивач ОСОБА_4 просила суд сина ОСОБА_5 14.01.2017 р залишити на виховання та проживання біля неї.

Відповідно достатті 160 СК України, місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

Статтею 161 СК України передбачено, що спір між матір'ю та батьком щодо місця проживання малолітньої дитини, які проживають окремо, та не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення.

Як вбачається з вказаної статті, судом вирішується спір між матір'ю та батьком щодо місця проживання малолітньої дитини, а оскільки, як встановлено судом, спору щодо місця проживання малолітнього ОСОБА_5 між сторонами не існувало та не існує на даний час, , суд вважає, що у позивача відсутні правові підстави для звернення до суду з вказаною вимогою, а тому у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 12,13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст..16 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», ст.ст. 84, 110-112, 114, 115, 180- 182, 184, Сімейного Кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу задоволити

Шлюб, між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії ВР 112802 мешканцем с.Іза вул.. Вакарова № 19 Хустського району та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 НОМЕР_1 мешканкою с. Велятино вул. Шаянська № 30 Хустського району який укладений 17 травня 2014 року у виконавчому комітеті Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом № 6 - р о з і р в а т и.

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину та стягнення аліментів на утримання дружини - задоволити частково.

Стягувати з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії ВР 112802 мешканця ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 НОМЕР_1 мешканки ІНФОРМАЦІЯ_5 аліменти на утримання та виховання сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 у розмірі 2000 грн. ( дві тисячі гривень) щомісячно починаючи з 26 лютого 2018 року і до досягнення ним повноліття.

Стягувати з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії ВР 112802 мешканця ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 НОМЕР_1 мешканки ІНФОРМАЦІЯ_5 аліменти на утримання дружини у розмірі 1000 грн. ( одну тисячу гривень) щомісячно починаючи з 26 лютого 2018 року і до досягнення сином трьох років.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Закарпатської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 12 квітня 2018 року.

Суддя Хустського

районного суду: підпис: ОСОБА_9

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_9