Справа № 755/5300/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" квітня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 05 квітня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Зазначену ухвалу суду отримано представником позивача 12 квітня 2018 року, про що свідчить розписка про вручення ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 04 квітня 2018 року.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року» Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

В ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 05.04.2018 року вказувалося перелік вимог, які необхідно виконати позивачу, що відповідатимуть вимогам ст.ст. 95, 175,177 Цивільного процесуального кодексу України.

Позивем ОСОБА_1 було подано заяву на виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 05.04.2018 року. Однак в заяві міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому позивач вказує, що для виконання ухвали про усунення недоліків, за її заявою ТОВ «Експертна компанія «Укравтоекспертиза» була проведена оцінка майна, висновком якої встановлено, що ринкова вартість майна станом на 12 квітня 2018 року становить 655 488 гривень. Таким чином, їй треба доплатити судовий збір у розмірі 4130 гривень 88 копійок. В зв'язку з вище викладеним позивач просить суд відстрочити сплату судового збору, оскільки майновий стан не дозволяє позивачу сплатити суму судового збору в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. (ч. 1ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України)

Так, питання про відстрочення або розстрочення витрат постає у разі, коли майновий стан особи є таким, що утруднює виконання цього обов'язку у повному обсязі у встановлений законом строк. Тобто суд вправі постановити ухвалу про відстрочення або розстрочення, враховуючи незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони.

Разом з тим, заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі, позивачем не наведено обставин, які свідчать про незадовільне (скрутне, важке) матеріальне становище, із наданням суду відповідних доказів, якими можуть бути документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами (за комунальні послуги; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо), що підлягають до оцінки судом при розгляді питання про відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення про відстрочення сплати позивачем судового збору за поданою нею позову, предмет якого становлять вимоги майнового характеру, а тому в задоволенні даній заяві позивача ОСОБА_1 слід відмовити.

У зв'язку з невиконанням вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню позивачу із заявою до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст 49, 95, 136, 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя: