Ухвала

11 квітня 2018 року

м. Київ

справа № 644/745/16-ц

провадження № 61-7962св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: КратаВ. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

третя особа - Харківська міська рада,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 05 липня 2017 року у складі судді Черняка В. Г. та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 09 листопада 2016 року у складі суддів: Коваленко І. П., Овсяннікової А. І., Сащенко І. С.,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2016 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_5, третя особа Харківська міська рада про усунення перешкод у користуванні власністю та знесення самочинно збудованого нерухомого майна.

На обґрунтування позовних вимог вказувала, що вона є власником будинку № АДРЕСА_1. ОСОБА_5 на сусідній земельній ділянці, домоволодіння № АДРЕСА_2 почав будівництво металевої споруди, що на її думку є станцією технічного обслуговування автомобілів. Будівництво здійснювалось на межі з її земельною ділянкою на відстані одного метра від її будинку. Вважає, що споруда є небезпечною для її життя та членів її сім'ї, оскільки дах споруди має значний кут нахилу і спрямований на її земельну ділянку прямо під вікна будинку. У зимовий час таке розташування даху призводе до падіння снігу та льоду, вода, яка під час опадів стікає з даху прямо під її будинок та на огорожу призводе до їх руйнації, що також є небезпечним для оточуючих.

У зв'язку з цим, просила суд усунути перешкоди в користуванні майном шляхом знесення самочинно збудованого нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_2. Провести знесення самовільно побудованого нерухомого майна за кошти відповідача.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 05 липня 2017 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 09 листопада 2016 року, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення судів мотивовано тим, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді коли використано усі передбачені законодавством заходи; при проведенні експертизи питання про можливість усунення встановлених порушень іншим шляхом, зокрема шляхом перебудови, не вирішувалось, також частина встановлених експертом порушень відповідачем була усунута.

У грудні 2017 року ОСОБА_4 звернулася із касаційною, у якій просила скасувати оскаржені судові рішення та направити справу на новий судовий розгляд. Касаційна скарга мотивована тим, що судом проігноровано висновки комплексної судової будівельно-технічної та пожежно-технічної експертизи та не застосовано статтю 376 ЦК України.

У березні 2018 року Харківська міська рада подала відзив на касаційну скаргу, у якому просила прийняти законне та обґрунтоване рішення, яке б не порушувало права та інтереси сторін та третіх осіб. Вказувала, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи. Оскільки частина встановлених експертом порушень відповідачем усунута, суди зробили обґрунтований висновок про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо особі не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п'яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу № 644/745/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа - Харківська міська рада, про усунення перешкод в користуванні власністю та знесення самочинно збудованого майна призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п'яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н.О. Антоненко

В.І. Журавель