Справа № 216/6192/17
У Х В А Л А

про витребування доказів по справі

10.04.2018 року

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сидорак В.В.,

при секретарі Ярмошенко О.О.,

за відсутності сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі клопотання представника позивача ОСОБА_1 про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до виконавчого комітету Центрально-Міської у місті ради про встановлення факту належності частини житлового будинку з господарчими спорудами спадкодавцеві та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до виконавчого комітету Центрально-Міської у місті ради про встановлення факту належності частини житлового будинку з господарчими спорудами спадкодавцеві та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

До початку судового засідання представник позивача заявила клопотання про витребування доказів з КП ДОР "Криворізьке БТІ":

- з архівної справи домоволодіння 3 по вул. Усурійська в м. Кривому Розі належним чином завірену копію акту ідеальних часток від 05.05.1986 року;

- відомості щодо всіх співвласників домоволодіння 3 по вул. Усурійська в м. Кривому Розі.

Згідно частин 1, 2 статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Представником позивача подано клопотання у строки, зазначені у частинах 2 та 3 статті 83 ЦПК України, належним чином обґрунтовано, тому дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги що у представника позивача є складнощі в наданні доказів, суд вважає, що клопотання про витребування доказів підлягає задоволенню.

Згідно ч. 6 статті 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 84 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про витребування доказів - задоволити.

Витребувати з КП ДОР "Криворізьке БТІ":

- з архівної справи домоволодіння 3 по вул. Усурійська в м. Кривому Розі належним чином завірену копію акту ідеальних часток від 05.05.1986 року;

- відомості щодо всіх співвласників домоволодіння 3 по вул. Усурійська в м. Кривому Розі.

Роз'яснити, що відповідно до ч. 7-9 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобовязані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом пяти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обовязку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Роз'яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України за невиконання ухвали з відповідальної особи може бути стягнуто штраф в дохід державного бюджету у сумі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сидорак В.В