АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Номер апеляційного провадження: 22-ц/796/4186/2018 Головуючий в суді 1 інстанції: Гуменюк А.І.
У Х В А Л А

18 квітня 2018 року Апеляційний суд міста Києва в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_3, яка подана представником ОСОБА_4, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про виселення без надання іншого жилого приміщення,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про виселення без надання іншого жилого приміщення.

Не погоджуючись з ухвалою, 12 квітня 2018 року ОСОБА_4 звернувся з апеляційною скаргою, яка подана після закінчення строків, установлених статтею 294 ЦПК України (в редакції 2004 року, що діяла до 15 грудня 2017 року).

Відповідно до ч.2 ст. 294 ЦПК України (в редакції 2004 року, що діяла до 15 грудня 2017 року) апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В апеляційній скарзі представник скаржника посилається на те, що оскаржувану ухвалу відповідач не отримував, про її існування йому стало відомо з Єдиного державного реєстру судових рішень. Оскільки відповідач не являється фахівцем у галузі права, ним було помилково вчинено ряд дій, зокрема, подано апеляційну скаргу на зазначену ухвалу, але з урахуванням її неправильного оформлення, в результаті необізнаності з нормами ЦПК, у зв'язку з несплатою судового збору, скаргу було повернуто.

Вважаю, що зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали, враховуючи наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 15 червня 2017 року Шевченківським районним судом м. Києва було відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 30 жовтня 2017 року.

Не погоджуючись з ухвалою, 25 жовтня 2017 року ОСОБА_3 звернувся з апеляційною скаргою, в якій зазначив, що про існування оскаржуваної ухвали йому стало відомо 20 жовтня 2017 року, тому просив рахувати строк на апеляційне оскарження з цієї дати.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 8 листопада 2017 року поновлено ОСОБА_3 строк на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року та надано строк на усунення недоліків (сплату судового збору), у зв'язку з чим скарга залишена без руху.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 4 січня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року повернуто як неподану.

Повертаючи скаргу скаржнику, апеляційний суд посилався на те, що копію ухвали про усунення недоліків від 8 листопада 2017 року було направлено ОСОБА_3 за адресою його зареєстрованого місця проживання та за адресою фактичного місця проживання. Про залишення апеляційної скарги без руху відповідачу повідомлено телефоном за номером, вказаним у позовній заяві. Однак, у період з листопада по грудень 2017 року недоліки апеляційної скарги відповідачем не виправлені. Таким чином, діючи на власний розсуд, сторона не виявляла належного зацікавлення у розгляді апеляційної скарги, тому суд розцінив таку поведінку ОСОБА_3 як зловживання процесуальними правами з метою затягування розгляду справи.

З викладеного вбачається, що відповідач ОСОБА_3 був обізнаний про наявність ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року, ознайомлений з її змістом 20 жовтня 2017 року (а.с. 24-26), та поважних причин, з яких останній не звертався до квітня 2018 року з апеляційною скаргою на ухвалу про відкриття провадження, представником не зазначено.

Посилання представника відповідача на необізнаність відповідача у галузі права не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, враховуючи те, що з часу постановлення ухвали минуло близько 10 місяців.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Отже, апеляційну скаргу ОСОБА_3, яка подана представником ОСОБА_4, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року необхідно залишити без руху, а заявнику надати строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали - для подання належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів», пунктом 8 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції, яка діє з 15 грудня 2017 року) суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, яка подана представником ОСОБА_4, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2017 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз'яснити, що у випадку невиконання вимог ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України протягом десяти днів або визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І.Ящук