Провадження № 2/234/34/18
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2018 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Літовки В.В.

секретар Білоусова М.А.,

за участю позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири. В подальшому позивач уточнила заявлені вимоги та обґрунтувала позов тим, що їй на праві спільної власності із ОСОБА_5, ОСОБА_6 належить квартира в м. Краматорську, вул. М. Приймаченко, 5-13. 03.08.2016 року з вини відповідача ОСОБА_4, який мешкає поверхом вище, було залито її квартиру. Згідно акту ТОВ «ЖЕК МК 2010» від 04.08.2016 року причиною залиття є прорив шлангу подачу води у душову кабінку АДРЕСА_1. Просить стягнути з відповідача суму спричиненої залиттям матеріальної шкоди, яка, згідно висновку № 1682 за результатами судової будівельно-технічної експертизи від 28.02.2017 року, становить 9 269,12 грн. Окрім того, позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати.

В судовому засіданні позивач підтримала уточнені позовні вимоги та просила їх задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача підтримав думку свого довірителя та просив задовольнити позовні вимоги, з урахуванням уточнень.

В судовому засіданні представник відповідача позов не визнала і суду показала - вважає, що залиття квартири позивача відбулося не з вини відповідача, оскільки його квартира, також була залита сусідами зверху з квартири № 25. При цьому акт про залиття його квартири не складався, оскільки на сімейній нараді було вирішено не звертатися за відшкодуванням шкоди до винуватців події сусідів з 7-го поверху з кв.25, оскільки останні є непрацездатними. В квартирі відповідача тривалий час ніхто не проживає.В задоволенні позову просить відмовити, так як не відповідач залив водою квартиру позивача.

Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків ОСОБА_7, ОСОБА_8, проаналізувавши в сукупності зібрані в справі докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно акту ТОВ «ЖКК МК 2010» від 04.08.2016 р. при огляді квартири позивача встановлено залиття спальні та залу. а.с.18

Судом встановлено, що позивачу на праві спільної власності разом із ОСОБА_5, ОСОБА_6 належить квартира АДРЕСА_2. а.с.-4-10.

Відповідачу ОСОБА_4 на праві приватної власності належить АДРЕСА_3 (колишня назва Гв. Кантемирівців) на підставі договору дарування від 10.11.2001 року. (а.с.80).

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, вартість ремонтно-відновлювальних робіт в квартирі АДРЕСА_4, необхідність в проведенні яких виникла внаслідок залиття квартири, складає 9 269,12 грн. а.с.36-43.

Вартість проведення експертних робіт складає 1585,80 грн. а.с.-26.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_7, яка є дочкою відповідача, показала, що 03.08.2018 року вона разом із матірю ОСОБА_9 приїхали в м. Краматорськ. Через деякий час їм подзвонили сусіди та повідомили, що відбулося залиття нижніх квартир з їх квартири, де тривалий час ніхто не проживає. Коли вони повернулися до своєї квартири, то побачили, що їх квартира, також, має пошкодження від залиття. Вважає, що винуватцем залиття є сусіди з квартири вище на 7-му поверсі кв.25, оскільки в їх квартирі були мокрими: стеля та стіна в ванній кімнаті і туалеті, в маленькому коридорі була вода. Слюсар ЖЕКу був у них в квартирі, бачив пошкодження. ОСОБА_10 про залиття не складався, оскільки сусіди з верхнього поверху їх вже неодноразово заливали та, на сімейній нараді, прийнято рішення не стягувати з них шкоду.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_8, яка є знайомою родини відповідача, показала, що на початку серпня 2016р. їй подзвонила її подруга матір відповідача ОСОБА_11 та попросила відвідати квартиру її сина, оскільки їй стало відомо про залиття. Коли вона прийшла до квартири відповідача, там знаходились дружина та дочка останнього ОСОБА_9, ОСОБА_7 та незнайома їй жінка. В квартирі вона побачила, що в коридорі по стінам текла вода; в ванній кімнаті та туалеті зі стелі капала вода. Співробітник ЖЕКу при ній не приходив.

Згідно ст.22 ЦК України особа має право на відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок порушення її прав.

Згідно ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи відшкодовується у повному обсязі особою, яка й завдала.

Згідно з частиною 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана стаття регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань.

Згідно ст.386 ЦК України, власник права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно ст.151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності житловий будинок (квартиру) зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, тримати в порядку прибудинкову територію.

Згідно ст.10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» від 19.06.1992 року (зі змінами й доповненнями) утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їхніх власників відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, затверджених Кабінетом Міністрів України, незалежно від форм власності на них.

Згідно ч.2 ст.151 ЖК України безгосподарне утримання громадянином належної йому квартири тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Цивільний-процесуальним кодексом України, визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, які мають відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності та достатності.

У відповідності до частини 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч. 2 вказаної статті Кодексу).

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази по справі оцінюються судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності (ст.ст. 77 - 80 ЦПК України).

Статтею 82 ЦПК України визначено випадки, у яких сторона звільняється від доказування обставин, на які посилається. Так, згідно з частиною 4 статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Надаючи оцінку Акту про залиття від 04.08.2016 року (а.с. 18) на який позивач посилається як на доказ вини відповідача, необхідно врахувати наступні обставини.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та при будинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 визначено, що у разі залиття квартир складається відповідний акт за формою, встановленою Додатком 4 до цих Правил.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

ОСОБА_10 обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин).

У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна.

Тобто факт залиття, характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи.

Як вбачається зі змісту наданого позивачем ОСОБА_10 про залиття від 04.08.2016р. відповідач не був присутній під час огляду місця залиття належно позивачу приміщення та не був залучений до складення цього акту, так як у своїй квартирі тривалий час не проживає. З актом про залиття дружина відповідача була ознайомлена 08.08.2016р., про свідчить її підпис на акті.

Суд вважає, що вказаний акт суд вважає належним та допустим та достатнім доказом, оскільки як показали в судовому засіданні члени родини відповідача його представник ОСОБА_12 та свідок ОСОБА_7 в належній відповідачу квартирі АДРЕСА_5 вони не мешкають з 2014 р. та лише періодично відвідують її.

Окрім того, рішенням Краматорського міського суду від 17.08.2017 року по справі 234/2498/17 відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_4 про визнання акту залиття квартири недійсним. В апеляційному порядку вказане рішення не оскаржено та набрало законної сили 29.08.2017 року. а.с.75-76.

При цьому суд критично ставиться до пояснень свідків ОСОБА_7, ОСОБА_8 про залиття квартири відповідача та наданих представником останнього фотознімків пошкоджень внаслідок залиття квартири відповідача (а.с.58-62), оскільки фактом підтвердження факту залиття квартири є відповідний акт, складений представниками житлово-комунальної організації, яка обслуговує будинок, в якому сталося залиття.

Такий акт відповідачем не було надано суду як доказ, що його квартира 04.08.2016 р. була залита сусідом зверху.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути матеріальну шкоду в розмірі 9 269,12 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За пунктом 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Врахувавши при вирішенні питання про розподіл судових витрат норми пунктів 1-4 ч. 3 вказаної статті Кодексу, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума пропорційна до розміру задоволеної вимоги у розмірі 551,20 грн. та понесені витрати за сплату проведення експертного дослідження в сумі 1585,80 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 258, 259, 263-268, 271-273 ЦПК України, ст. ст. 22, 386, 1166, 1192 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1:

-матеріальну шкоду в розмірі 9269,12 грн. (девять тисяч двісті шістдесят девять гривень 12 коп.);

-витрати по оплаті експертизи в розмірі 1585, 80 грн. (одна тисяча п`ятсот вісімдесят пять гривень 80 коп.);

-витрати по оплаті судового збору 551,21 грн. (пятсот пятдесят одна гривня 21 коп.).

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Апеляційного суду Донецької області протягом 30 днів з дня його проголошення .

Головуючий суддя:

Рішення постановлено в нарадчій кімнаті в одному екземплярі.

Головуючий суддя: