Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2018 року Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Супрун Г.Б.

при секретарі: Цукурової Д.В.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус КМНО Куц В.А., ГТУЮ в м.Києві, про визначення розміру частки спадкодавця у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визначити, що частка ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/3, відповідно частка ОСОБА_3 у праві спільної сумісної власності цю ж квартиру становила 1/3, та частка ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на цю квартиру також становила 1/3.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, вона разом зі своїми батьками відповідно до договору міни від 07 травня 2004 року обміняли належні їм 3/5 частки квартири АДРЕСА_2 на належну на той час гр. ОСОБА_7 квартиру АДРЕСА_1

Зазначений договір міни було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8. та зареєстровано в реєстрі за № у345. За вказаним договором міни частки співвласників визначені не були.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року мати позивача - ОСОБА_5 померла. Її спадкоємцями, які прийняли після неї спадщину є позивач ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - чоловік померлої, який також приходиться батьком позивачці.

27.07.2017року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куц Владислави Анатоліївни з проханням видати їй свідоцтво про спадщину на належну частку у квартирі АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_5, проте приватний нотаріус надала їй постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з того приводу, що спадкове майно не є визначеним, оскільки невизначено розмір частки спадкодавця у майні, що належить співвласникам направі спільної часткової власності.

Позивач вважає, що оскільки спадкодавець так само як і іншіспіввласникизайогожиттянеукладалижоднихдоговорівщодоподілучастокмайна, яка знаходиться у їхній спільній власності, або виділу частки такого майна, тому частки співвласників у праві власності на спірну квартиру є рівними. Позивач позбавлена можливості здійснити своє право на спадкування та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом в зв'язку з наведеними у постанові нотаріуса підставами, то таке право підлягає відновленню в судовому порядку. Тому позивач просить визначити, що частки померлої ОСОБА_5, ОСОБА_3 та її у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 є рівними та становлять по 1/3 кожному.

Представник позивача ОСОБА_1 позов підтримав, в подальшому в судове засідання не з»явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач в судове засідання не з»явився, надав суду заяву, в якій він погодився з обставинами, наведеними позивачем, просив позов задовольнити, розглянути справу у його відсутність.

Третяособа:приватнийнотаріусКиївськогоміськогонотаріальногоокругуКуц В.А. в судове засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи була повідомлена належним чином, до суду надіслала належним чином завірені копії спадкової справи, відкритої за фактом смерті ОСОБА_5, 1944 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як підтверджується матеріалами справи, 08 травня 2004 року ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_9 поміняли належні їм 3/5 частки квартири під номером АДРЕСА_2 на належну гр. ОСОБА_7 квартиру під номером АДРЕСА_1

10 жовтня 2009 року позивач ОСОБА_9 після укладення шлюбу змінила прізвище на Кириченко.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року співвласниця квартири АДРЕСА_1, ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1, виданим ІНФОРМАЦІЯ_1 Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

Позивач є донькою померлої ОСОБА_5 та відповідача ОСОБА_3., що підтверджується копією свідоцтва про народження.

27.07.2017 року ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куц Владислави Анатоліївни. Приватний нотаріус відмовила у вчиненні нотаріальної дії з підстави невизначеності розміру належної спадкодавцю частки у спільному майні - квартирі під номером АДРЕСА_1,та зазначила, що для оформлення права власності на спадщину має бути визначено об'єкт спадкування.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Положеннями ст.370 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними.

Як зазначено в пункті 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», розглядаючи спори, пов'язані із спадкуванням частки майна, що у спільній сумісній власності, судам слід звертати увагу на те, що згідно із ст. 368 ЦК спільною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а й майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Як вбачається з матеріалів справи, що за життя спадкодавець не укладала з іншими співвласниками квартири договір щодо поділу часток майна, що знаходиться у спільній сумісній власності, або виділу частки такого майна. За таких обставин частки співвласників у праві власності на квартиру є рівними. Відповідач визнав вимоги. Інших доказів суду не надано.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та позов підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, ст.ст. 15, 368, 370, 372, 1226 ЦК України, керуючись ст. ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р ІШ И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус КМНО Куц В.А., ГТУЮ в м.Києві, про визначення розміру частки спадкодавця у спільній сумісній власності - задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/3. Відповідно, частка ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить також по 1/3 кожному.

Рішення суду може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м. Києва

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення (або вручення) повного судового рішення.

Суддя Г. Б. Супрун