Справа № 386/218/18
Провадження № 2/386/197/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2018 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 20.03.2018 року звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 12.08.1992 року вони зареєстрували шлюб у відділі актів громадянського стану в місті ОСОБА_3 реєстрації шлюбів та новонароджених, актовий запис №2317. Від спільного проживання мають двох дітей: повнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає окремо від батьків та неповнолітню дочку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка проживає разом з відповідачем в м. Києві. Позивач вказує, що причиною розпаду сімї стало те, що вони мають різні характери, між ними відсутні взаєморозуміння та повага один до одного. Спільно з відповідачем не проживають, спільного господарства не ведуть, вважає, що сімя розпалась остаточно. Враховуючи зазначені обставини, позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2.

Ухвалою суду від 21.03.2018 року в даній справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 17.04.2018 року.

В підготовче засідання позивач не зявився, подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати в його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить шлюб розірвати.

Відповідач в підготовче засідання не зявилась, подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати в її відсутність, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи норми ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті, оскільки вони належним чином повідомлено про дату, час і місце засідання.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частиною першою ст. 110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що 12 серпня 1992 року сторони зареєстрували шлюб у ОСОБА_3 реєстрації шлюбів та новонароджених м. Києва, актовий запис №2317, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії ІV-БК №455160, виданого 12 серпня 1992 року Палацом реєстрації шлюбів та новонароджених м. Києва (а.с. 13).

Від спільного проживання сторони мають повнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується копією паспорта серії ЕВ №405892, виданого 09 березня 2016 року Голованівським РСУДМС України в Кіровоградській області та визнається відповідачем, а також неповнолітню дочку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-ОЛ №047561, виданого 26 липня 2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Голованівського районного управління юстиції Кіровоградської області (а.с. 10-12).

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, спільного господарства сторони не ведуть, разом не проживають, спору про місце проживання дітей не має. Згідно наданої позивачем заяви збереження шлюбу між сторонами неможливе. Таким чином, шлюб носить чисто формальний характер.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між сторонами остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, а тому збереження сім'ї є неможливим.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач не надала суду заяву про відновлення або залишення їй прізвища, тому суд вважає за необхідне залишити їй прізвище «Ципко».

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача.

Позивачем не заявлено вимог щодо стягнення судових витрат з відповідача.

На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-89, 141, 200, 206, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, який зареєстрований 12 серпня 1992 року у ОСОБА_3 реєстрації шлюбів та новонароджених м. Києва, актовий запис №2317.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Ципко».

Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Голованівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.

Місце проживання позивача ОСОБА_1: смт. Голованівськ Кіровоградської області, вул. Лесі Українки, 8; зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1; поштовий індекс 26500; ідентифікаційний номер НОМЕР_1.

Місце проживання відповідача ОСОБА_2: АДРЕСА_2; поштовий індекс 04210, зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1; поштовий індекс 26500; паспорт серії ЕА №158941, виданий 23.09.1996 року Голованівським РВ УМВС України в Кіровоградській області.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Гарбуз О. С.