Справа № 444/2451/17
Провадження № 2/444/172/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2018 року Жовківський районний суд Львівської області у складі :

головуючого судді Мікула В. Є.,

секретар судового засідання Будзан Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовкві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-ті особи : Орган опіки та піклування Радехівської районної державної адміністрації, Орган опіки та піклування Сокальської районної державної адміністрації про зміну способу участі батька дитини щодо побачень та спілкування з донькою,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про зміну способу участі батька дитини щодо побачень та спілкування з донькою. В підтвердження позовних вимог покликається на те, що 30 жовтня 2010 року Миколаївською сільською радою Радехівського району Львівської області, між позивачем та відповідачем був укладений шлюб, актовий запис № 8. Від шлюбу у них народилася донька - ОСОБА_3, 15.10.2011р.н.

Рішенням Радехівського районного суду Львівської області від 08.08.2014 р. шлюб між сторонами було розірвано та присуджено стягувати з відповідача аліменти по 500 гривень щомісячно, починаючи з 10 липня 2014 року і до досягнення дитиною повноліття, з проведенням індексації розміру аліментів, відповідно до Закону. Однак присуджені аліменти в сумі 500 гри, на дитину відповідач не сплачує, ухилявся від сплати аліментів, що засвідчується довідкою з виконавчої служби.

Зазначає, що 08.08.2017 р. одружилась та змінила прізвище з ОСОБА_3 на ОСОБА_1, донька надалі проживає з позивачем, яка несе витрати на утримання доньки. Відповідач не одружений, інших дітей немає, стан здоров'я відповідача відмінний, заробляє кошти за кордоном, зароблені кошти втрачає лишень на себе та на свою родину, коштів на утримання доньки не дає, аліменти які присуджені вказаним рішенням суду не сплачував.

Крім цього зазначає, що рішенням Радехівського районного суду Львівської області від 23.12.2016 р. визначено спосіб участі батька дитини - ОСОБА_2 щодо побачень та спілкування з донькою - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме: зустрічатися та спілкуватися з дитиною шляхом побачень кожну четверту п'ятницю, суботу та неділю місяця з 17.00 год. п'ятниці до 18.00 год. неділі, як за місцем проживання дитини, так і за місцем проживання батька.

Вказує, що остання зустріч батька - ОСОБА_2 з донькою - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, відбулася 17.11.2016 р. Перед 17.11.2016 р. зустріч батька з донькою відбулася в травні місяці 2016 року. З вказаного часу відповідач доньку не відвідує, з днем народження не вітає, не телефонує, на свята не приїздить, донька вже почала забувати відповідача, який є її біологічним батьком.

Крім цього вказує, що після зустрічей з відповідачем, дитина (донька) нервувала, хвилювалася, донька з відповідачем на контакт не йшла, донька на руки до відповідача також не йшла, плакала.

Наголошує, що відповідач висловлює своє бажання забирати доньку до себе за місцем свого проживання : ІНФОРМАЦІЯ_2. Це все призводить до позивача та доньки постійних стресів та переживань того, що відповідач будь-який момент приїде і силою забере доньку, донька цього боїться, оскільки у відповідача є таке право, яке йому надав суд вищевказаним рішенням від 23.12.2016 р.

У зв»язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом та просить такий задоволити.

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав наведених у позовній заяві.

Відповідач та його представник в судовому засіданні щодо позовних вимог заперечили, просять відмовити в їх задоволенні.

Представники третіх осіб в судове засідання не з»явились, хоча про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 належить задоволити з наступних підстав.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року, відповідно до якого Цивільний процесуальний кодекс України викладено в новій редакції.

У відповідності до п. 9 ч. 1 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей: справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Судом встановлено, що 30 жовтня 2010 року Миколаївською сільською радою Радехівського району Львівської області, між позивачем та відповідачем був укладений шлюб, актовий запис № 8. В даному шлюбі у них народилася донька - ОСОБА_3, 15.10.2011року народження.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Радехівського районного суду Львівської області від 08.08.2014 р. шлюб між сторонами було розірвано та присуджено стягувати з відповідача аліменти по 500 гривень щомісячно, починаючи з 10 липня 2014 року і до досягнення дитиною повноліття, з проведенням індексації розміру аліментів, відповідно до Закону. Після фактичного припинення шлюбних відносин між позивачем та відповідачем їх малолітня донька стала проживати з матір»ю.

Згідно зі ст. 141 СК України, мати і батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини.

Відповідно до ст. 157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.

Частиною 1 ст. 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

У ч. 2 ст. 27 Конвенції про права дитини передбачено, що батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Судом також встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 08.08.2017 року зареєстрували шлюб у Великомостівській міській раді.

Окрім цього з матеріалів справи, а саме психодіагностичного обстеження доньки, ОСОБА_3, вбачається, що спостерігається стійка позитивна прив'язаність до матері. 3а методикою ОСОБА_6 дівчинка зробила 13 виборів на її користь. Своїм батьком дівчинка вважає майбутнього чоловіка своєї матері, на його користь зроблено 8 виборів за методикою ОСОБА_6. Жодного вибору не зроблено на користь біологічного батька. На малюнку сім'ї дівчинка зобразила матір, себе та майбутнього чоловіка матері. Себе намалювала посередині між ними. Це свідчить про позитивну прив'язаність дівчинки до матері та до її майбутнього чоловіка та про сприймання дівчинкою сім'ї в вищезазначеному складі як повноцінної та гармонійної. На запитання про те, чи дівчинка бачиться зі своїм батьком вона відповіла заперечно, говорить, що тато до неї не приїжджає і що вона не хоче з ним бачитись. По відношенню до рідного батька дівчинка відчуває страх. Говорить, що не хоче до нього їхати сама, хоче лишитися з мамою. Отже позитивної стійкої прив'язаності до рідного батька не спостерігається. Натомість дівчинка відчуває по відношенню до нього негативні емоції. Виходячи з викладеного, практикуючим психологом КЗ Львівський обласний дитячий психоневрологічний диспансер - не рекомендовано проводити побачення дівчинки з батьком без присутності матері, тим більше з виїздом без супроводу матері на територію батька, для уникнення травматизації дитини та забезпечення відчуття безпеки та захищеності.

При зміні способу участі батька дитини щодо побачень та спілкування з донькою, суд бере до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особисту прихильність дитини до кожного з них.

Надавши оцінку представленим у справі доказам у їх сукупності, приймаючи до уваги наявну неприязність у стосунках, що виникла між батьком та дочкою, небажання доньки спілкуватися з батьком, враховуючи її вік, інтереси дитини, принцип рівності прав та обов'язків батьків щодо неї, суд дійшов висновку про задоволення позову про зміну способу участі батька дитини щодо побачень та спілкування з донькою, та вважає за доцільне визначити наступний спосіб участі у побаченні та спілкуванні ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом побачень кожну четверту п'ятницю, суботу та неділю місяця з 17.00 год. п'ятниці до 18.00 год. неділі, за місцем проживання дитини з матір'ю у присутності матері дитини.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються, зокрема у разі задоволення позову - на відповідача. Тому суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути в користь позивача судовий збір, який той сплатив при подачі позову до суду.

За таких обставин суд прийшов до переконання що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 є підставними і підлягають до задоволення.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв'язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1.

Керуючись ст. 12, 13, 23, 76, 268, 258, 259, 264, 265, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов задоволити.

3мінити спосіб участі, визначений рішенням Радехівського районного суду Львівської області від 23.12.2016 р. батьку дитини - ОСОБА_2 /ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований і проживає ІНФОРМАЦІЯ_5, НОМЕР_1, ІПН - / з побачень та спілкування з донькою - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 /шляхом побачень кожну четверту п'ятницю, суботу та неділю місяця з 17.00 год. п"ятниці до 18.00 год. неділі, як за місцем проживання дитини, так і за місцем проживання батька/, визначивши наступний спосіб участі у побачення та спілкуванні ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом побачень кожну четверту п'ятницю, суботу та неділю місяця з 17.00 год. п'ятниці до 18.00 год. неділі, за місцем проживання дитини з матір'ю у присутності матері дитини.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований і проживає ІНФОРМАЦІЯ_5, НОМЕР_1, ІПН - НОМЕР_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, проживає ІНФОРМАЦІЯ_7, НОМЕР_3, документально підтверджені судові витрати, а саме, сплачений судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, однак з врахуванням п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Суддя Мікула В. Є.