16.04.2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючої судді Дорошинської В.Е.
за участю секретарі Кирпиченко І.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу у порядку спрощеного провадження за позовом Державної екологічної інспекції у Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної державі порушенням законодавства про охорону та утримання зелених насаджень,-
Позивач звернувся до суду із вказаним позовом. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 26.04.2017 року о 13 год. 00 хв. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області встановлено, що ОСОБА_1 без відповідного дозволу, по вул. Будівельників,27А, спиляно до ступення припинення росту 2 дерева (абрикос) діаметром 30 см. та 16 см. два дерева шовковиці діаметром 10 см та 10 см., за допомогою бензопили (Бригадир), про що було складено відносно нього протокол про адміністративні правопорушення від 26.04.2017 року. 28.04.2017 року ОСОБА_1 визнано винним та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 10 неподаткових громадян а саме 170,00 грн., своїми протиправними діями відповідач заподіяв шкоду державі в розмірі 2039,00 грн. Просять суд стягнути з відповідача в рахунок відшкодування спричиненої шкоди зазначену суму та судові витрати.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.01.2018 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в пятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву.
На адресу відповідача було направлено копію ухвали про відкриття провадження та матеріали позовної заяви, що повернулися на адресу суду з відміткою за закінченням терміну зберігання, відзив на позовну заяву до даного часу відповідачем суду не надано.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Херсонській області складено протокол №7726 від 26.04.2017 року про адміністративне правопорушення за вчинення відповідачем адміністративного правопорушення за ознаками ст. 153 КУпАП.
Постановою №05-15/87 від 28.04.2017 року, державною екологічною інспекцією у Херсонській області інспектором Денисовим Д.М., відносно відповідача за вчинення адміністративного правопорушень за ознаками ст. 153 КУпАП було накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170,00грн. При цьому у постанові зазначено, що відповідач здійснив спил дерев до ступеню припинення росту, а саме 2 дерева (абрикос) діаметром 30 см. та 16 см. два дерева шовковиці діаметром 10 см та 10 см., за допомогою бензопили «Бригадир».
Згідно зі ст.82 ч.4 ЦПК України вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
За таких обставин суд вважає, що вина відповідача у знищенні зеленого насадження є доведеною та доказуванню не підлягає.
16.05.2017 року на адресу відповідача був направлений лист звернення вих. №09-12/22 з розрахунком розміру шкоди, в сумі 2093,00грн., та запропоновано у добровільному порядку відшкодувати нанесені збитки. У добровільному порядку завдана шкода відповідачем не відшкодована.
Зокрема,ст.6 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»передбачено, що кожний громадянин України має право в тому числі на здійснення загального та спеціального використання природних ресурсів. При цьому, ст.10 даного Закону передбачено, що екологічні права громадян забезпечуються обов'язком центральних органів виконавчої влади, підприємств, установ, організацій здійснювати технічні та інші заходи для запобігання шкідливому впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище; здійсненням державного та громадського контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища; невідворотністю відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Крім того, у ст.12 даного Закону визначено, обовязок громадян компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.
Статтею 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»та Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим указом Президента України від 13.04.2011 №454/2011, передбачено, що Державна екологічна інспекція є центральним органом виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція України здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади,підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами законодавства щодо охорони, утримання і використання зелених насаджень; складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; розраховує розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та пред'являє претензії; передає до прокуратури, органів досудового слідства та органів дізнання матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки злочину. Держекоінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи, в тому числі в областях.
Зокрема, у відповідності до Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01 серпня 2006 року №1045, видалення зелених насаджень здійснюється у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослих дерев з діаметром кореневої шийки не більше як 5 см. Видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (компетентний орган) на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою. Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості, до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з'ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті. Голова комісії готує в п'ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Ордер на видалення зелених насаджень компетентний орган видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Методику визначення відновної вартості зелених насаджень і зразок ордера затверджує Мінрегіон. Сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 см.
Згідно ст. 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» Держекоінспекції, як спеціально уповноваженому органу з питань екологічних та природних ресурсів, надано право здійснювати контроль за використанням за охороною земель, надр, лісів та дотримання екологічної безпеки.
Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, відповідно до вищевказаного Положення в межах своїх повноважень забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів.
При цьому, відповідно до ч.4ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 даного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Зокрема, постановою КМУ України від 08.04.1999 №559 (в редакції постанови КМУ від 01.02.2012 №111), затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів.
Відповідно до розрахунків розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знищення зеленого насадження, проведеного позивачем відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням, затверджених Постановою КМУ №559 від 08.04.1999, сума шкоди, спричинена відповідачем становить 2039,00 гривень.
На підставі ст. 141 ЦПК України суд вважає, що оскільки позов підлягає задоволенню, судові витрати по справі в розмірі 1600,00 гривень необхідно стягнути з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 6-13, 81, 133, 141,247, 258, 259, 263, 264, 265, 279, 280-283, 354 ЦПК, ст.. 1166 ЦК України, ст. 20,68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» суд, -
Позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної державі порушенням законодавства про охорону та утримання зелених насаджень - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Державної екологічної інспекції у Херсонській області понесені судові витрати у сумі 1600,00 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя В.Е. Дорошинська