Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

16 квітня 2018 року Черкаський районний суд Черкаської області у складі :

головуючого судді Тептюка Є.П.

при секретарі Височиній Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Черкаси в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Білозірської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Білозірської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свій позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_2, після смерті якої відкрилась спадщина у виді земельної частки (паю), розміром 3,18 га, яка перебуває у колективній власності КСГП агрофірми «Біле озеро». 20.02.2018 року позивач отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_2, зокрема: на ? частини вищевказаної земельної частки, інша частка земельного паю була успадкована чоловіком спадкодавиці та батьком позивача - ОСОБА_3, який ІНФОРМАЦІЯ_3 помер. Правовстановлюючий документ на земельну частку вданий на ім'я ОСОБА_1

Оскільки за життя ОСОБА_3 ніяких дій на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не вчиняв, позивач вважала, що він не прийняв спадщину, і тому в установлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після його смерті. Вважаючи, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, ОСОБА_1 просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3.

В судове засідання позивач не з'явилася, проте від її представника - адвоката ОСОБА_4 через канцелярію суду надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі та участі позивача, та про підтримання позовних вимог.

Відповідач - представник Білозірської сільської ради Черкаського району Черкаської області в судове засідання не з'явився, проте від сільського голови на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи без участі представника сільської ради та вирішення справи на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини:

ОСОБА_3 ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, та відповідно спадкоємцем першої черги за законом, що підтверджується даними свідоцтва про народження ОСОБА_1 від 08.02.1989 року, Серії НОМЕР_2

Згідно сертифікату на право на земельну частку (пай), Серії НОМЕР_3 від 28.06.1996 року ОСОБА_2 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСГП агрофірма «Біле озеро», розміром 3,18 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.02.2018 року, спадкоємцями після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є її дочка - ОСОБА_1 та чоловік - ОСОБА_3, який спадкує ? частку майна у виді земельної ділянки (паю).

З листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 02.02.2018 року № 158/0214 вбачається, що ОСОБА_1 пропустила строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

Згідно листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 13.04.2018 року № 767/01-16, спадкова справа після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, в нотаріальній конторі не заводилась. Про фактичне прийняття спадщини спадкоємцями, нотаріальній конторі не відомо.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Відповідно до ст.. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Враховуючи, що ОСОБА_1 не була обізнаною щодо фактичного прийняття спадщини спадкодавцем, причини з яких позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд вважає поважними і є за можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.1261, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 263-265 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованій по АДРЕСА_1, РНОКПП: НОМЕР_1) додатковий строк для подання нею заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, терміном - у три місяці, починаючи з дня набрання чинності даним рішенням суду.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до апеляційного суду Черкаської області. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Є. П. Тептюк