РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/12659/17

Провадження № 2/643/1365/18

02.04.2018 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Поліщук Т. В.,

за участю секретаря судового засідання Стальмакової В.О.,

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 міської ради, за участю третьої особи Одинадцята ОСОБА_4 Державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому прохав визначити йому додатковий строк для подання до Одинадцятої ОСОБА_4 Державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_5, який на день смерті постійно проживав за місцем своєї реєстрації в місті Харкові, вул. В.Зубенка, будинок 31, кімната 58 на ? частину кімнати № 58 з відповідною частиною місць спільного користування.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 29.10.2016 помер його батько ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після смерті померлого залишилась приватна спільна сумісна кімната № 58 з місцем спільного користування у гуртожитку літ «П-5», будинку 31 по вул. Владислава Зубенко у місті Харкові. Вказана кімната належить померлому батьку на підставі договору купівлі-продажу від 26.11.2010.

Зазначає, що на момент придбання кімнати батьки позивача були вже розлучені, але мали дружні стосунки. Дана кімната була придбана матірю за її кошти, документи оформлювати допомагав батько, але мати була впевнена, що квартира знаходиться у її приватній власності. Проживав також у цій кімнаті і батько.

Позивач вказує, що майно належало повністю матері, але у вересні 2017 зясувалось, що кімната придбана на праві спільної сумісної власності та ? частина належить померлому батьку. Померлим батьком заповіт не складався.

Позивач вважає себе єдиним спадкоємцем першої черги. Для отримання спадщини не зміг у встановлений строк звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки був необізнаний про наявність спадкового майна, у звязку з чим звернувся з даним позовом до суду.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали у повному обсязі, просили задовольнити. Зазначили, що позивач та його померлий батько мешкали окремо. Позивач разом з матірю постійно проживав та на час смерті батька за адресою: АДРЕСА_1. Позивач вважав, що майно зареєстровано на імя матері. Договір купівлі-продажу ніким не оскаржувався. Інших поважним причин пропуску подачі заяви про прийняття спадщини у позивача немає.

Представник відповідача ОСОБА_4 міської ради в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином та вчасно, причини неявки суду не повідомив.

Завідувач Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори надав суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори.

Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні ним правовідносини.

Батьками позивача ОСОБА_3 є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 6).

23.05.2006 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розірвано (а.с. 5).

На праві спільної сумісної власності, на підставі договору купівлі-продажу від 26.11.2010 р№ 5197 ОСОБА_5 належала ? частина кімнати № 58 з місцями спільного користування, загальною площею 20,2 кв.м., розташована на 4-му поверсі у гуртожитку літ. «П-5» в будинку 31 по вулиці Тимурівців в місті Харкові, інша ? частини вказаної кімнати належить ОСОБА_6, на праві спільної сумісної власності, на підставі договору купівлі-продажу від 26.11.2010 р№ 5197 (а.с. 10-12).

29.10.2016 ОСОБА_5 помер, актовий запис про смерть № 16445 (а.с. 4).

Як вбачається з довідки № 198 від 20.09.2017, ОСОБА_5, померлий 29.10.2016 на день своєї смерті постійно мешкав та був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 9).

Постановою державного нотаріусу Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 № 2688/02-31 від 22.09.2017,відмовлено гр. ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце проживання якого зареєстровано в ІНФОРМАЦІЯ_4, в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після помердлого ОСОБА_5, на ? частину кімнати № 58 з відповідною частиною місць спільного користування в місті Харкові, вулиця Владислава Зубенка (колишня вулиця Тимцрівців), будинок № 31, в звязку з відсутністю факту прийняття ним спадщини (а.с. 3).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

Згідно з пунктом 24 вказаної постанови Пленуму, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є не обґрунтованими, у звязку з чим задоволенню не підлягають.

Крім того, позивачем взагалі не надано належних та допустимих доказів того, що встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин.

Судові витрати суд розподіляє на підставі ст. 141 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10,11,60,88,169,197,212,214-215, ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

У задоволені позову ОСОБА_3( місце реєстрації: АДРЕСА_2) до ОСОБА_4 міської ради (місце знаходження: м. Харків, м-н Конституції, 7), за участю третьої особи Одинадцятої ОСОБА_4 Державної нотаріальної контори (місце знаходження: м. Харків, вул. Валентинівська 27-Г) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції

Згідно п.15.5 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 12.04.2018.

Суддя: Т.В. Поліщук