Справа № 366/260/18
Провадження № 2/366/155/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(Заочне)

16 квітня 2018 року смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі: судді Корчкова А.А., за участю секретаря судового засідання Онищенко В.В., розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_2) до ОСОБА_2 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

02 лютого 2018 року позивач звернулася з позовом до суду, в якому просить шлюб укладений між нею та відповідачем розірвати.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що з 24.05.2016 року вона перебуває з відповідачем у офіційному шлюбі, від даного шлюбу мають сина, який проживає з позивачем та знаходиться на повному її утриманні. Проте спільне життя з відповідачем не склалося через несумісність характерів, різні погляди на життя та поведінку в сім'ї. Відповідач зловживає спиртними напоями, вчиняє дома сварки та скандали, свідком яких є їхня дитина та сторонні люди. Позивач вважає, що збереження їх шлюбу неможливе і суперечить її інтересам та інтересам їхньої дитини.

В судове засідання позивач не з'явилася, на адресу суду направила заяву в якій зазначила, що позов підтримує повністю та просить розглядати справу без її участі. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач про час, дату, місце судового розгляду повідомлений належним чином, проте ні відзив, ні інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходили. В судове засідання не з'явився.

У зв'язку з тим, що відповідач не з'явився в судове засідання, про яке був належним чином повідомлений, не подав відзив, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.

Суд, у порядку загального позовного провадження, дослідивши матеріали справи, всебічно та в повному обсязі проаналізувавши всі обставини справи, належність та допустимість доказів, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом України.

Як вбачається з матеріалів справи сторони зареєстрували шлюб 24.05.2016 року, про що свідчить свідоцтво про шлюб, видане Яготинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, серії НОМЕР_2, актовий запис № 33.

Від даного шлюбу у них народився син - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1, актовий запис № 182.

З пояснень позивача вбачається, що спільне життя з відповідачем не склалося та можливості зберегти сім'ю не має. Строк на примирення просить не надавати.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Оскільки сторони втратили довіру та повагу один до одного, мають різні погляди на життя, сім`ю, ведення господарства, неодноразові спроби зберегти сім'ю не дали свого результату, а тому зберегти сім'ю не надається можливим.

Таким чином, у відповідності до положень ст. 111 та ч. 2 ст. 112 СК України, суд вважає, що підстав для надання сторонам строку на примирення не має, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам кожного.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення.

Таким чином, суд, дослідивши письмові докази, вважає за необхідне ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, залишити проживати разом з позивачем.

Крім того, стаття 113 СК України встановлює, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач просить відновити її дошлюбне прізвище «ОСОБА_1».

Питання щодо судових витрат вирішується судом відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Судовий збір покладається на сторонни пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати у разі задоволення позову покладаються на відповідача.

Позивач надала до суду квитанцію про сплату судового збору на суму 704 грн. 80 коп.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 21, 104, 105, 110-112 СК України, ст.ст. 76, 81, 83, 86, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 354, 355 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який зареєстрований Яготинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 24.05.2016 року, актовий запис № 33 - розірвати.

Спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, до його повноліття залишити проживати разом з ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

Після розірвання шлюбу позивачу відновити дошлюбне прізвище - «ОСОБА_1».

Копію заочного рішення не пізніше двох днів з дня його проголошення направити відповідачу рекомендованим листом з повідомленням.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Апеляційного суду Київської області через Іванківський районний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя А.А. Корчков