Справа № 639/5913/17
Провадження № 2/639/346/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2018 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Гаврилюк С.М.,

за участю секретаря судового засідання Макушенко Т.В.,

за участю представника третьої особи - ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Харківська міська рада, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання договору дарування недійсним,

встановив:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Харківська міська рада, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання договору дарування недійсним.

З матеріалів справи вбачається, що судова повістка про виклик позивача у судове засідання, призначене на 05.03.2018 року , була вручена позивачеві з дотриманням вимог, передбачених ч.5 ст. 128 ЦПК України (а.с.134). Однак позивач у судове засідання не з'явився.

Представником позивача ОСОБА_4, яка діє на підставі довіреності від 24.01.2018 року, 05.03.2018 року було отримано судову повістку про виклик у судове засідання, призначене на 03.04.2018 року (а.с. 132).

Частиною 5 ст. 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи позивач, що підтверджується матеріалами справи ( а.с.132, 134) , у судове засідання 05.03.2018 року та повторно 03.04.2018 року не зявився, всупереч вимогам, передбаченим ч.3 ст. 131 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не подав.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України , суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року .

У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним . Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У звязку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України , не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вище викладене суд приходить до висновку про наявність правових підстав щодо залишення вказаного позову без розгляду , оскільки позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, повторно не зявився в судове засідання , повторно не повідомив про причини неявки, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд розяснює позивачеві, що відповідно ч.2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України , суд

УХВАЛИВ:

Позов заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Харківська міська рада, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання договору дарування недійсним - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали .

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя С.М.Гаврилюк