Справа № 303/7046/17
Номер рядка стат.звіту - 45
30 березня 2018 року м. Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючого-судді Монич В.О.
при секретарі Слюсарчук-Гузо В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
ОСОБА_1 в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання їх такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, а саме будинком № 38 по вул.Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району, Закарпатської області. Свої вимоги мотивує тим, що є власниками будинку № 38 по вул.Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району, Закарпатської області, що підтверджується договором купівлі продажу від 15.02.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу ОСОБА_6, за № 45 та витягами про право власності. Однак в будинку зареєстровані ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які тривалий час не проживають в будинку, буд-яких домовленостей мі сторонами щодо їх реєстрації в будинку не існує, також вони не являються членами сімї позивачів. Однак у добровільному порядку з будинку не виселяються, що робить неможливим проживання в будинку самих власників та створюють перешкоди у здійсненні ними права володіння, користування та розпорядження своєю власністю. Крім того зазначає, що реєстрація відповідачів в будинку створює незручності, додаткові витрати на його утримання, порушує їх право, як власника, на вільне користування та розпорядження своїм майном, у звязку з чим просить позов задовольнити.
Позивачі ОСОБА_1 в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2, ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися, подали заяву про розгляд справи в їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з наведених підстав у позовній заяві, проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5 в судове засідання не зявилися за невідомих причин, повідомлялися належним чином через оголошення в засобах масової інформації.
Представник ОСОБА_4 ОСОБА_7 подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що позивачі придбали будинок в лютому 2017 року, тому їм не може бути відомо про проживання чи відсутність відповідача з 2016 року. Зазначає, що дані твердження спростовуються квитанціями на оплату послуг ТОВ «АВЕ Мукачево», за послуги по газопостачанню за 2016 рік.
Крім того посилається, що 25 червня 2016 року ОСОБА_8 звертався до Мукачівського відділення поліції з приводу викрадення особистих речей з будинку за адресою вул. Зелена, 38 в с.Барбово, Мукачівського району, що підтверджується копією відповіді з Мукачівського районного відділення поліції ГУНП в Закарпатській області. Після придбання будинку у лютому 2017 року позивачі почали здійснювати йому перешкоди в користування його житлом. Зазначає, що в провадженні Мукачівського міськрайонного суду ( судді Пак М.М.) перебуває справа № 303/2510/17 щодо витребування майна з чужого незаконного володіння. Враховуючи також той факт, що відповідач в будинку не проживає з поважних причин, просить в задоволенні позову відмовити.
Суд знаходить за можливим розглянути справу у відсутності відповідачів, згідно до вимог ч. 4 ст. 223 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів з постановленням заочного рішення, що відповідає положенням статті 280 цього Кодексу.
Дослідивши та перевіривши зібрані у справі докази, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу житлового будинку від 15.02.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу ОСОБА_6, ОСОБА_9, від імені якої по довіреності діє ОСОБА_10 продали позивачам ОСОБА_2, яка діє від імені та в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_1 та ОСОБА_3 належний їй на підставі Дублікату договору купівлі-продажу від 28.05.1999 року, будинок № 38 по вул.Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району, Закарпатської області. ( а.с. 7).
Право приватної (спільної часткової) власності на будинок № 38 по вул. Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району, Закарпатської області ОСОБА_1 та ОСОБА_3 також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.02.2017 року. ( а.с. 8, 9 ).
Відповідно до довідки, виданої виконкомом Макарівської сільської ради Мукачівського району від 05.12.2017 року № 1383, в будинку № 38 по вул.Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району, Закарпатської області зареєстровані ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_12, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_13, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_12, ІНФОРМАЦІЯ_6, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_8 ( а.с. 14).
Згідно до відповіді з Макарівської сільської ради Мукачівського району, № 338/02-18 від 10.11.2017 року, ОСОБА_14, ІНФОРМАЦІЯ_9, зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_10 з 30.06.2003 року, але по місцю реєстрації не проживає з 2016 року, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_11, зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_12 з 15.06.1999 року, але по місцю реєстрації не проживає з 2013 року. ( а.с. 15).
Статтею 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, якими закріплено принцип непорушності права приватної власності, що означає право особи на безперешкодне користування своїм майном, право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, незалежно від волі інших осіб (статті 316, 317, 319, 321 ЦК України)
Відповідно до ст. 317 ЦК України, власнику належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно з ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику вимагати усунення будь-яких порушень його права хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України.
Обєктом власності особи може бути, зокрема, житло-житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сімї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 156 ЖК України, з урахуванням положень ч. 1 ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником.
Аналіз змісту вказаних правових норм свідчить про те, що право члена сімї власника будинку (квартири) користуватися цим житлом існує лише за наявності у власника права приватної власності на це майно.
Відповідно до договору купівлі-продажу від 15.02.2017 року, право власності, в тому числі й усі правомочності, зокрема, право користування будинком перейшло від відповідачів та членів їх сімї до позивачів. Відповідачі не належать до числа осіб членів сімї власника, яким у розумінні ст. 405 ЦК України належить право користування житлом.
Поважність причин відсутності особи за місцем проживання визначаються судом у кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи, при цьому вичерпного переліку таких поважних причин законодавство не встановлює, у звязку з чим указане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи. Зазначені обставини повинні підтверджуватись належними та допустимими доказами, як це передбачено ст.ст. 77, 78, 79, 80 ЦПК України.
Заперечуючи проти позову представник відповідача ОСОБА_8 ОСОБА_7 вказує, що позивачі придбали будинок в лютому 2017 року, а тому їм не може бути відомо про проживання чи відсутність відповідача з 2016 року. Окрім того, зазначає, що дані твердження спростовуються квитанціями на оплату послуг ТОВ «АВЕ Мукачево», за послуги по газопостачанню за 2016 рік.
Також посилається, що 25 червня 2016 року ОСОБА_8 звертався до Мукачівського відділення поліції з приводу викрадення особистих речей з будинку за адресою вул. Зелена, 38 в с.Барбово, Мукачівського району, що підтверджується копією відповіді з Мукачівського районного відділення поліції ГУНП в Закарпатській області. Після придання будинку у лютому 2017 року позивачі почали здійснювати йому перешкоди в користування його житлом. Зазначає, що в провадженні Мукачівського міськрайонного суду ( судді Пак М.М.) перебуває справа № 303/2510/17 щодо витребування майна з чужого незаконного володіння.
З цього приводу слід врахувати наступне. Як вбачається з матеріалів справи, договір купівлі-продажу житлового будинку, за адресою: будинок № 38 по вул. Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району 15.02.2017 року, укладено 15.02.2017 року.
Довідка про відсутність відповідача ОСОБА_8, за вказаною адресою видана Макарівською сільською радою, а не самим позивачем.
З приводу того, що в провадженні суду перебуває справа № 303/2510/17 щодо витребування майна з чужого незаконного володіння ( суддя Пак М.М.), то зазначені справи не підлягають обєднанню, так як відповідно до ч. 1 ст.182 ЦПК України в одній позовній заяві може бути обєднано декілька вимог, повязаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).
Відповідно до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Таким чином, в судом встановлено, що відповідачі не набули самостійного права на житло з підстав, передбачених законом, а тому втратили право на користування будинком № 38 по вул. Зелена, в с. Барбово, Мукачівського району, Закарпатської області у звязку із зміною власника, оскільки до нового власника будинку, тобто до позивачів, не перейшло збереження права користування житлом колишніх власників (членів їх сімї), а тому позов про визнання відповідачів такими, що втратили право на користування житловим приміщенням підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 77, 81, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 317, 319, 321, 383, 391, 405 ЦК України суд,заочно -
в и р і ш и в:
Позов ОСОБА_1 в інтерсах якої діє законний представник ОСОБА_2 та ОСОБА_3 -задовольнити.
Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_13 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_14, такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком № 38 по вул.Зелена, Мукачівського району,Закарпатської області.
Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_13 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_14 судовий збір в сумі - 640 (шістост сорок) грн. 00 коп. в користь Держави.
Відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, пердбаченому статтею 272 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Суддя В.О.Монич