ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1368/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"29" березня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Заболотній Л.Г.
розглянувши відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-ті особи: ОСОБА_4, Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
ОСОБА_2 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, Дарницька районна в м. Києві державна адміністраціяпро визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_1. В спірній квартирі зареєстровані позивач, її донька - ОСОБА_4, онук позивача - ОСОБА_5 та зареєстрований відповідач, ОСОБА_3 - колишній чоловік позивача, який в зазначеній квартирі не проживає та не з'являється, не сплачуює комунальні платежі, не отримує кореспонденцію за даною адресою, особистих речей в квартирі не має, у зв'язку з чим позивач звернулась до суду з вимогою про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила задовольнити позов, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.
Третя особа, ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала позовні вимоги.
В судовому засіданні представник третьої особи, Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації,Матюшенко О.М., просила суд ухвалити рішення згідно чинного законодавства.
Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, суд відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши пояснення позивача, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що власником 1/3 частини та 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 є позивач, ОСОБА_2, в свою чергу ОСОБА_4 також є власником 1/3 частини та 1/6 частини вказаної квартири, що підтверджується копіями витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.06.2017 року (а.с.6-9).
Встановлено, що позивач та відповідач з 28.11.1990 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано, про що 13.12.2016 року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис № 555,що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 13.12.2016 року серія НОМЕР_1. (а.с.16)
Відповідно до довідки Ф-3, виданої Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» Дарницького району № 2883 від 26.09.2016 року в спірній квартирі зареєстровані власник особового рахунку - ОСОБА_2, донька - ОСОБА_4, онук - ОСОБА_5 та відповідач- ОСОБА_3 (а.с. 3).
Як вбачається із матеріалів справи, відповідач, ОСОБА_3 з березня 2016 року в зазначеній квартирі не проживає.
Таким чином, відповідач, будучи зареєстрованим у квартирі, що на даний час належить позивачу на праві власності, порушуює його права та законні інтереси, як власника на свій розсуд володіти, користуватись і розпоряджатись належним майном.
Як зазначає ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1 ст.319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Конституцією (ст.41) та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.97 р. відповідно до закону №475/97-ВР від 17.07.97р. "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (стст.316, 317, 319, 321 ЦК, ст.48 Закону України "Про власність").
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16, 386, 391 ЦК. Об'єктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (стст.379, 382 ЦК).
Згідно ч.2 ст.405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням є підставою для зняття її з реєстраційного обліку.
Відповідно до п. 26 Правил реєстрації місця проживання затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207, зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.
Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Будь-яких заперечень по суті позовних вимог Відповідачем суду не надано.
Аналізуючи докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що оскільки ОСОБА_3 не є власником спірної квартири, у спірній квартирі не проживає, особистих речей у квартирі не зберігає, квартирою не цікавиться, його необхідно визнати таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.
Керуючись ст.ст. 317, 319, 361, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 280-289 ЦПК Украйни , суд
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця с. Катеринівка, Бобровицького району, Чернігівської області таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 640 грн. судового збору.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня його проголошення, а учаснику справи, якому не було вручене повне заочне рішення в день його проголошення - протягом 20 днів з дня вручення його повного тексту заочного рішення.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя :