Справа № 136/175/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2018 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Стадника С.І.

секретаря судового засідання Белінської С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивувала тим, що 06.03.2003 року між нею та ОСОБА_2 (далі відповідач) було укладено шлюб, який зареєстровано Відділом реєстрації актів громадського стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області. У шлюбі в подружжя народилась дочка ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1). Через різні погляди на життя в сім`ї постійно виникали сварки та непорозуміння, у звязку з чим спільне життя подружжя не склалося, спроби зберегти сім`ю позитивних результатів не дали, що стало приводом для звернення позивача з вказаним позовом до суду. Після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище "Дитяк".

До суду позивач подала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Відповідач подав до суду заяву про визнання позову, справу просив розглянути у його відсутність.

Оскільки сторони скористалися правом на розгляд справи у їх відсутність, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі даних і доказів, при цьому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що 06.03.2003 року Відділом реєстрації актів громадського стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області зареєстровано шлюб ОСОБА_2 з ОСОБА_4, у зв'язку з чим складено актовий запис за № 19 (а.с. 7). Після реєстрації шлюбу позивач обрала прізвище "Дитяк".

У шлюбі в подружжя народилась дочка ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1).

Відповідно до частини першої статті 110 Сімейного кодексу України (далі СК), позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з частиною другою статті 112 СК суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і зберігання шлюбу суперечили б інтересам одного із них, що має істотне значення.

За змістом статті 111 СК суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що через різні погляди на життя спільне життя подружжя не склалося, спроби зберегти сім`ю позитивного результату не дали, у звязку з чим сім`я розпалась остаточно, сторони проживають окремо. Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Згідно частини третьої статті 105 СК шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

За наведених вище обставин суд вважає за можливе розірвати шлюб, що зареєстрований 06.03.2003 року Відділом реєстрації актів громадського стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис №19.

Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне.

Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище "Дитяк", що узгоджується з приписами ст. 113 СК України.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до Глави 8 ЦПК України.

Керуючись ст. 12, 13, 76, 259, 263, 268, 273, 354 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3), який зареєстрований 06.03.2003 року Відділом реєстрації актів громадського стану Липовецького районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис №19.

При реєстрації розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4) прізвище "Дитяк".

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5) судові витрати у вигляді судового збору в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя С.І. Стадник