Справа № 357/3084/18
У Х В А Л А

02.04.2018 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Київській області про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

28.03.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить звільнити з-під арешту належне йому невизначене майно шляхом вилучення з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про обтяження зареєстрований 09.09.2003 року в реєстрі за № 1988619.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статтей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу(ЦПК) України, з наступних підстав.

Приписами ст. 175 ЦПК України встановлений перелік вимог, яким має відповідати позовна заява.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктами 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязків досудовий порядок урегулювання спору; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (ч. 6 ст. 175 ЦПК України).

В порушення вищевказаних вимог позивачем не надано доказів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, а саме: 1) доказів того, що він є власником майна з якого просить звільнити з-під арешту, 2) витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (ст.6 Закону України «Про виконавче провадження»).

Разом з цим, позивачем заявлено вимоги до неналежного відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч викладеному, позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, а самі копії додані до позовної заяви не завірені у встановленому законом порядку.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року становить 1762 гривень.

Відповідно до п.п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.).

В позовній заяві позивач просить звільнити від сплати судового збору як учасника бойових дій.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, учасники бойових дій - у справах, пов'язаних з порушенням їхніх прав.

Таким чином, вказана правова норма не звільняє позивача від сплати судового збору, оскільки цей спір не пов'язаний із порушенням прав позивача як учасника бойових дій.

Дана правова позиція міститься в ухвалах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.02.2016 року № 6-4065ск16, від 25.03.2016 року № 6-8097ск16 та від 24.03.2016року № 6-8112ск16.

Враховуючи викладене, вважаю за неохідне відмовити позивачу у звільненні від сплати судового збору.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі (704,80 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України (суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, а саме надати: докази, що він є власником житлового будинку та земельних ділянок з-під яких просить звільнити арешт, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження, відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, а самі копії завірити у встановленому законом порядку та докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Київській області про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_2