Справа № 686/1607/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

05 квітня 2018 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючої судді Мороз В.О.,

за участю секретаря Козельської Г.В.,

розглянувши у спрощеному провадженні в залі суду м. Хмельницького цивільну справу за позовом Першого заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі у створені та розвитку інфраструктури м. Хмельницького, -

встановив :

19 січня 2018 року Перший заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради звернувся до суду з зазначеним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 (і.к. НОМЕР_1,) на користь Хмельницької міської ради (р/р 0002 в ГУДКСУу Хмельницькій області МФО 815013, ) 80 566 грн. збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі.

Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_1 у 2015 році здійснено будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку по вул. Лісова (Лісна),39 у місті Хмельницькому. Обєкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Хмельницькій області 05.01.2015 за № ХМ 24.

Частинами 2, З, 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Всупереч вказаних вимог закону та Порядку відповідач із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

Згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації від 05.01.2015 за № ХМ 24 ОСОБА_1Д задекларував 347, 4 м.кв загальної площі введеного в експлуатацію обєкта будівництва. Відповідно до п.п. 2.2, 2.5 Положення, пайова участь для зазначеного обєкта складає 7,5% від загальної вартості будівництва обєкта. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва, на підставі п. 5.2 Порядку, Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено на основі опосередкованої вартості. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 80 566 гривень, які просить стягнути з відповідача.

Ухвалою судді від 27.02.2018 р. прийнято дану позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання на 23.03.2018 р.

В судове засідання прокурор та представник Хмельницької міської ради не зявилися, направили суду заяву про розгляд справи в письмовому провадженні, позовні вимоги підтримують, не заперечують проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач, будучи повідомленим, в судове засідання не зявився, відзиву на позовну заяву не направляв.

У відповідності до ст. ст. 223 ч. 4, 280 ЦПК України суд за згодою представника позивача вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд приходить до висновку про задоволення позову, внаслідок наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так судом встановлено, що рішенням Хмельницької міської ради від 17.12.2008р. № 23 затверджено Порядок участі замовників у створені та розвитку інфраструктури м. Хмельницького, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску, та який було оприлюднено Хмельницькою міською радою на офіційному сайті Хмельницької міської ради.

Цим рішенням затверджено Порядок пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, а саме: згідно з п. 1.3 вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у відрахуванні замовником коштів до бюджету м. Хмельницького для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста.

Частинами 2, З, 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 № 23.

Так, ОСОБА_1 у 2015 році здійснено будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку по вул. Лісова (Лісна),39 у місті Хмельницькому.

Обєкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Хмельницькій області 05.01.2015 за № ХМ 24.

З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 15.12.2017 за №01-16-1021 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі. До зазначених листів долучено примірник проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва.

Вказані листи відповідачем залишено без відповіді.

Так, пропозиція юридичної або фізичної особи укласти певний договір цивільно-правового характеру - є публічною офертою. Вона має на увазі адресовану конкретним суб'єктам пропозицію, чітко виражає наміри цієї юридичної або фізичної особи, яка пропонує товар чи послугу.

Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обовязку, і невиконання такого зобовязання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обовязку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обов'язок Закону (аналогічну правову позицію сформульовано Верховним судом України - постанова від 01.02.2017 у справі № 922/753/16).

Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Хмельницького однакові для всіх замовників, цей договір є відповідно до ст. 634 ЦК України договором приєднання.

Виникнення такого обов'язку безпосередньо з акта цивільного законодавства, рішень органів місцевого самоврядування передбачено ч. ч. 3, 4 ст. 11 ЦК України, по своїй суті з урахуванням положень ст. 509 цього Кодексу правовідносини між сторонами є зобов'язальними.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання, а боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки (ст. 623 ЦК України).

Згідно з ч. ч. 2, 4 ст. 623 ЦК України розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Право на залучення коштів пайової участі у розвиток інфраструктури прямо передбачено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством.

Невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016року у справі № 3-1323гс16.

З матеріалів справи вбачається, що всупереч вказаних вимог закону та Порядку відповідач із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

Згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації від 05.01.2015 за № ХМ 24 ОСОБА_1Д задекларував 347, 4 м.кв загальної площі введеного в експлуатацію обєкта будівництва. Відповідно до п.п. 2.2, 2.5 Положення, пайова участь для зазначеного обєкта складає 7,5% від загальної вартості будівництва обєкта. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва, на підставі п. 5.2 Порядку, Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено на основі опосередкованої вартості.

Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 80 566 гривень.

Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття обєкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобовязання, яке прямо передбачене чинним законодавством, та зумовлюють ненадходження до місцевого (міського) бюджету коштів на загальну суму 80 566 гривень.

Згідно зі статтею 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Зокрема, відповідач всупереч вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не звернувся до Хмельницької міської ради із заявою щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, не надав відповідних документів та проігнорував відповідні звернення позивача, не уклав зазначеного договору та не сплатив коштів пайової участі, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обовязкових дій щодо такого звернення, укладення договору та сплати коштів.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обовязку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Хмельницька міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причиновому звязку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

А тому позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Судові витрати розподіляються відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 10, 12, 13, 81, 141, 258-273, 280-289 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, і.к. НОМЕР_1, зареєстрованого в ІНФОРМАЦІЯ_2) на користь Хмельницької міської ради (р/р 0002 в ГУДКСУу Хмельницькій області МФО 815013, ) 80 566 грн. збитків, завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі..

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, і.к. НОМЕР_1, зареєстрованого в ІНФОРМАЦІЯ_2) судовий збір в сумі 1762 грн. на користь прокуратури Хмельницької області (код ЕДРПОУ: 02911102, рахунок 2814 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету - 2800).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом (ч.4 ст.287 ЦПК). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Хмельницької області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складання повного рішення суду 05.04.2018 року.

Суддя