РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 700/192/17

Провадження № 2/700/116/18

03 квітня 2018 року Лисянський районний суд Черкаської області

в складі: головуючої-судді ОСОБА_1

за участю секретаря Бондарчук Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Лисянка справу № 700/192/17 за позовом за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог: Лисянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог: Лисянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини.

В обгрунтування своїх вимог ОСОБА_2 зазначив, що 15 листопада 2003 року між ним та відповідачем було укладено шлюб. 07 вересня 2005 року шлюб між ними було розірвано. У шлюбі у них народилася донька- Шуляка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Рішенням Лисянського районного суду Черкаської області з нього стягнуто аліменти на утримання доньки в розмірі 150 грн. щомісячно починаючи з 31.08.2005 року до досягнення дитиною повноліття та починаючи з 06.11.2012 року в розмірі 1/4 всіх видів заробітку щомісячно але не менше 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку.

Починаючи з 2012 року у його матері погіршилося здоровя в звязку з чим він мав нерегулярний дохід та був позбавлений брати активну участь у житті доньки та надавати їй достатню матеріальну допомогу. Враховуючи вищевказані обставини у нього виникла заборгованість по сплаті аліментів.

23.02.2016 року відповідач, враховуючи на виниклу заборгованість по сплаті аліментів та недостатністю його спілкування з донькою, звернулась до суду з позовною заявою про позбавлення його батьківських прав стосовно доньки. Рішенням Лисянського районного суду від 13.05.2016 року його було позбавлено батьківських прав щодо ОСОБА_5.

Після винесення рішення про позбавлення його батьківських прав, йому стало відомо що на час зачаття дитини його колишня дружина підтримувала інтимні стосунки з іншим чоловіком. В звязку з чим у нього виникли сумніви щодо його батьківства відносно ОСОБА_5. Враховуючи, що відповідач ухиляється від проведення експертизи на встановлення батьківства він змушений звернутися до суду та просить призначити дослідження для встановлення його батьківства відносно ОСОБА_5 та виключити відомості про нього як батька дитини ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 з актового запису про народження №5 виданого Дашуківською сільською радою 13.08.2004 року.

06 квітня 2017 року ОСОБА_3 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів. В обґрунтування своїх вимог зазначила, що після розірвання шлюбу 07.09.2005 року між нею та ОСОБА_2 донька проживає з нею. За весь цей час відповідач жодного разу не цікавився життям дитини, не виявляв жодного бажання в спілкуванні з нею та брати участь у її вихованні. Враховуючи таку його поведінку вона була змушена звернутись до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 та стягнення з нього аліментів на утримання ОСОБА_5

13.05.2016 року рішенням Лисянського районного суду Черкаської області ОСОБА_2 було позбавлено батьківських прав стосовно ОСОБА_5.

Станом на 01.04.2017 року заборгованість по сплаті аліментів ОСОБА_2 складає 32981 грн.

Вважає, що ОСОБА_2 звернувшись до суду з вимогою виключення його як батька дитини з актового запису про народження, хоче уникнути сплати заборгованості значної суми аліментів.

Зважаючи на вищевикладене просить стягнути з ОСОБА_2 несплачену суму аліментів в розмірі 32981 грн.

05.09.2017 року позивач за зустрічним позовом звернулась до суду з заявою про зміну позовних вимог та просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 11615.95 грн..

12 грудня 2017 року позивач за зустрічним позовом звернулась до суду з заявою про збільшення позовних вимог та просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 13646 грн. 65 коп..

15 січня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з відзивом на зустрічну позовну заяву по сплаті аліментів.

Вважає вимоги ОСОБА_3 такими що не підлягають до задоволення виходячи з наступного. З вересня 2013 року по березень 2016 року ОСОБА_6 отримувала виплату тимчасової державної допомоги дітям батьки яких ухиляються від сплати аліментів, не мають можливості утримувати дитину або місце проживання яких не відоме. Оскільки ОСОБА_6 до органів соціального захисту населення подавала довідку з ДВС, що підтверджує факт несплати аліментів ОСОБА_2 в звязку з тим що він був неплатоспроможним за відсутності заробітку і до кримінальної відповідальності за ухилення від сплати аліментів не притягувався. А тому вини у відсутності заробітку в звязку з відсутністю роботи боржника немає. А кошти виплачені як тимчасова допомога в звязку з відсутністю коштів у боржника, тобто замість боржника, означає, що аліменти сплачувались вчасно і прострочки не мають, а тому пеня не нараховується.

Довідки про розрахунок виплати аліментів ним не оскаржувались, оскільки Лисянським відділом ДВС у Черкаській області, останнього ознайомлено не було і про даний факт йому стало відомо лише в ході судового засідання.

У довідках виданих Лисянським відділенням ДВС та в листі Головного управління юстиції у сумах заборгованості відслідковується велика різниця щодо визначення заборгованості по сплаті аліментів. Що свідчить про те, що стягувачка приховала дані щодо реального отримання аліментів на утримання дитини. Враховуючи вищенаведене просить у задоволені зустрічних позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

16 березня 2018 року позивач за зустрічним позовом звернулась до суду з заявою про зменшення позовних вимог та просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 11492 грн. 95 коп.. Мотивує це тим, що згідно довідки розрахунку сума боргу по сплаті ОСОБА_2 аліментів складає 28181,20 грн.

У період часу з вересня 2013 року по грудень 2015 року їй здійснювалася виплата Управлінням соціального захисту населення Лисянської РДА, а саме тимчасова допомога на одну дитину, коли батько ухиляється від сплати аліментів, всього на суму 10936,80 грн. Так як сума виплат була меншою нарахованого розміру аліментів, то враховуючи дану обставину вважає за доцільне пеню нараховувати на суму дійсної заборгованості за умов відрахування виплат УСЗН.

Позивач та його представник за первісним позовом в судове засідання не зявилися, представник позивача звернулась до суду з заявою про розгляд справи без її участі.

Позивач за зустрічним позовом в судове засідання не зявилась, звернулась до суду з заявою про розгляд справи без її участі.

Третя особа без самостійних вимог: представник Лисянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області в судове засідання не зявилася, звернулась до суду з заявою в якій просить справу розглянути без її участі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що в задоволенні первісного позову слід відмовити, а зустрічний позов слід задовольнити виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Правилами ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З свідоцтва про народження серії І-СР №144009 виданого 13.08.2004 року Дашуківською сільською радою Лисянського району батьком ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 вказаний ОСОБА_2.

Особа, яка записана батьком дитини має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини (ч.1 ст.136 Сімейного Кодексу України).

Згідно висновку експерта Київського міського бюро судово-медичної експертизи №151 від 19.04.2017 року встановлено: вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_7 складає величину не менше ніж 99,99%. Таким чином біологічне батьківство ОСОБА_2 відносно ОСОБА_7 практично доведено.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, оскільки наявність кровного споріднення між батьком та дитиною підтверджується висновком експерта.

Що ж стосується зустрічних позовних вимог, то суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що рішенням Лисянського районного суду Черкаської області з ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання доньки в розмірі 150 грн. щомісячно починаючи з 31.08.2005 року до досягнення дитиною повноліття та починаючи з 06.11.2012 року в розмірі 1/4 всіх видів заробітку щомісячно але не менше 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку.

Згідно рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 31.08.2010 року розмір аліментів збільшено та з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 стягнуто аліменти на утримання дочки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 розмірі 300 (триста) гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з 19 серпня 2010 року до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням Лисянського районного суду Черкаської області від 31.10.2012 року розмір аліментів збільшено та з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини від всіх видів його заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття.

Згідно довідки-розрахунку виданої Лисянським районним відділом державної виконавчої служби, про стягнення із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 аліментів на утримання доньки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 06.11.2012 року до повноліття дитини, вбачається, що станом на 01.03.2018 року заборгованість по сплаті аліментів становила 28181 грн. 20 коп.

Позивач за зустрічним позовом вказує, що у період часу з вересня 2013 року по грудень 2015 року їй здійснювалася виплата Управлінням соціального захисту населення Лисянської РДА, а саме тимчасова допомога на одну дитину, коли батько ухиляється від сплати аліментів, всього на суму 10936,80 грн., що підтверджується довідкою Управлінням соціального захисту населення Лисянської РДА від 13.11.2017 року. Так як сума виплат була меншою нарахованого розміру аліментів, то враховуючи дану обставину вважає за доцільне пеню нараховувати на суму дійсної заборгованості за умов відрахування виплат Управлінням соціального захисту населення Лисянської РДА.

Статтею 180 СК України, статтею 51 Конституції України встановлено обовязок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно із частиною першою статті 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

За правовою природою аліментні зобовязання це періодичні платежі, які боржник зобовязаний сплачувати щомісячно, несвоєчасна сплата аліментів передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).

Оскільки неустойка у вигляді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобовязань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обраховується за прострочення кожного зобовязання окремо.

Отже, з урахуванням правої природи пені, як дієвого стимулу належного виконання обовязку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості зі сплати аліментів за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення аліментних зобовязань враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

З огляду на те, що аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обовязку буде різним, а отже, кількість днів прострочення зі сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість зі сплати аліментів за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Така ж правова позиція Верховного Суду України, висловлена в постанові від 16.03.2016 року 6-2589цс15 та 6-535цс16 від 01.06.2016 року.

За таких обставин по справі суд приходить до висновку про правомірність та обгрунтованість заявлених позовних вимог та приймає розрахунки, надані позивачем та загальна сума неустойки (пені) станом на на 01.03.2018 року складає суму: 288,67 грн. (2012 рік) +1275,10 грн. (2013 рік)+ 804,52 грн. (2014 рік)+ 985,69 грн.(2015 рік)+ 3067,74 грн.(2016 рік)+ 4284,32 грн. (2017 рік)+ 786,91 грн.(2018 рік) =11492,95 грн.

Суду надано докази прострочення сплати аліментів відповідачем і виниклу у зв'язку з цим заборгованість. В свою чергу відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, що прострочення по сплаті аліментів виникла не з його вини.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зустрічний позов слід задоволити повністю.

Відповідно до вимог ст.141ЦПК України необхідно стягнути з відповідача судовий збір.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 136,180,196 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4,10,141, 263-265,268,354,ЦПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд-

ВИРІШИВ:

В позовних вимогах ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2, жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії НС №357600 виданий 15.12.1997 року Лисянським РВ УМВС України в Черкаській області) до ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_4, жительки смт.Лисянка вул..Ястребцова,18А Черкаської області, реєстраційний номер обліку платників податків:НОМЕР_1), третя особа без самостійних вимог: Лисянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (місце знаходження смт.Лисянка, вул..Козацький Шлях, 1 Черкаської області) про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини відмовити повністю.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів задоволити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, жителя ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_3 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 11492,95 грн. (одинадцять тисяч чотириста девяносто дві гривні девяносто пять копійок).

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, жителя ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь держави судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп. (шістсот сорок гривень).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду Черкаської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча -