Провадження № 22-ц/772/551/2018
Головуючий у суді 1-ї інстанції Воробйов В. В.
Доповідач:Медяний В. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2018 рокуСправа № 127/20943/17м. Вінниця

Апеляційний суд Вінницької області у складі:

головуючого Медяного В.М.,

суддів: Матківської М.В., Сопруна В.В.,

з участю секретаря Сніжко О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 16 січня 2018 року (головуючий суддя Воробйов В.В.), постановлену у приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області о 10:15, повний текст ухвали складено 16 січня 2018 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про поділ спільного майна подружжя,

встановив:

У жовтні 2017 року ОСОБА_3 звернувся в суд з даним позовом до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя. Просив визнати за ним право власності на 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0388 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 та право власності на 1/2 частку нежитлової будівлі літ. «А» загальною площею 314,9 кв. м., що знаходиться за цією ж адресою.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 07 листопада 2017 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль».

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 15 січня 2018 року відмовлено у задоволенні клопотання представника третьої особи ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про призначення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 16 січня 2018 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_5, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про поділ спільного майна подружжя - залишено без розгляду

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції від 16 січня 2018 року про залишення позову без розгляду, представник позивача ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу у якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Посилається на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

В судовому засіданні проведеному згідно ухвали апеляційного суду від 21 березня 2018 року у режимі відеоконференції представник позивача ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 апеляційну скаргу повністю підтримав та просив її задовольнити, посилаючись на викладені у ній доводи.

Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання не з'явилася, тому відповідно до вимог ст. ст. 369, 372 ЦПК України справа розглянута у її відсутність.

Представник третьої особи ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» - адвокат ОСОБА_8 у судовому засіданні апеляційну скаргу не визнала та заперечила проти її задоволення, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість, просила ухвалу суду першої інстанції залишити без змін. Окрім того, нею подано відзив на апеляційну скаргу у якій спростовуються доводи апеляційної скарги.

Відповідно до абз. 3 п. 3 розділу ХІІ «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

Згідно п.8 ч.1 розділу XIII «Перехідних положень» ЦПК України передбачено, що до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду Апеляційним судом Вінницької області.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та поданий відзив на апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін у справі, прийшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала скасуванню, оскільки вона перешкоджає подальшому провадженню у справі, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, виходячи з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позову ОСОБА_3 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що в судовому засіданні, до закінчення розгляду справи, під час проголошення ухвали суду, якою у задоволенні клопотання представника третьої особи про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи у вказаній цивільній справі відмовлено, було з'ясовано, що представник позивача ОСОБА_4, та представник відповідача ОСОБА_7, залишили зал судового засідання, при цьому не подали суду заяв про розгляд справи у їх відсутність. У зв'язку з цим на підставі ч. 6 ст. 223 ЦПК України, суд дійшов висновку про залишення даного позову без розгляду.

Проте, апеляційний суд не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції оскільки судом при вирішені даного питання неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи та відповідно порушені норми процесуального права.

Відповідно до вимог частин 5, 6 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наслідки визначені частинами третьою - п'ятою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання.

Як зазначається в апеляційній скарзі та підтверджується матеріалами справи, зокрема технічним записом судового засідання та протоколами судового засідання представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 не був присутній у залі судового засідання під час проголошення ухвали за наслідками розгляду клопотання третьої особи про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.

Разом з тим, згідно матеріалів справи розгляд даної справи вбачається, що судом було призначено судове засідання на 15 січня 2018 року о 15:00 год. З технічного запису судового засідання вбачається, що засідання у даній справі фактично було розпочато 15 січня 2018 року о 15:23 год.

У судовому засіданні представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи у вказаній цивільній справі.

Для прийняття рішення за даним клопотанням суд 15 січня 2018 року о 15:30 год. видалився до нарадчої кімнати. При цьому, суд, у порушення вимог ч. 1 ст. 244 ЦПК України, не оголосив учасникам справи орієнтовний час проголошення судового рішення за наслідками вищевказаного клопотання, шо також підтверджується технічним записом судового засідання.

Як зазначає представник позивача ОСОБА_4, після видалення суду до нарадчої кімнати секретар судового засідання Середа Ю.В. попросив учасників справи покинути залу судового засідання, після чого й сам залишив залу та замкнув її на ключ.

З технічного запису судового засідання вбачається, що суд з нарадчої кімнати для проголошення ухвали за наслідками розгляду клопотання про призначення експертизи у вказаній цивільній повернувся лише о 17:30 год., тобто фактично через 2 години після видалення до неї.

Таким чином, апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що суд мав би врахувати, що представники сторін залишили залу судового засідання не за власною волею, а на вимогу секретаря судового засідання.

Як стверджує представник позивача він очікував на вихід суду з нарадчої кімнати безпосередньо під залою судового засідання більш ніж 1,5 години та не був обізнаний, який час йому потрібно буде ще чекати. Зазначена обставина належним чином не спростована іншими представниками сторін у справі, зокрема і у відзиві на апеляційну скаргу.

Крім того, залишаючи позовну заяву без розгляду на підставі ч. 6 ст. 223 ЦПК України, внаслідок якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання, судом належним чином не враховані вимоги передбачені частинами 3-5 ст. 223 ЦПК України, згідно яких передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причини неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з'явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з 'явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов'язковою.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, процесуальний закон у випадках залишення представником позивача зали судового засідання надає право суду як розглянути справу за відсутності такого представника (ч. 3 ст. 223 ЦПК України), так і залишити позов без розгляду, але виключно у випадку повторної неявки представника позивача. Разом з тим, зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що судом повторність неявки позивача (його представника) взагалі не мотивована.

Окрім того, підстави для залишення позову без розгляду імперативно визначені у ст. 257 ЦПК України, яка, на відміну від п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року, не містить положень про те, що позов може бути залишений без розгляду у випадку, коли позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи викладене, апеляційний суд повністю погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що представник позивача залишив залу судового засідання не з власної волі, а на вимогу секретаря судового засідання після видалення суду до нарадчої кімнати, орієнтовний час виходу з якої сторонам судом не було оголошено, відсутність повторної неявки позивача в судове засідання, у зв'язку з чим у суду першої інстанції не було достатніх підстав передбачених ЦПК України для залишення даного позову без розгляду.

Відповідно до пунктів 1, 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Викладені у відзиві третьої особи на апеляційну скаргу обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги її доводів не спростовують.

Враховуючи вказане, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки вона перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 35, 259, 374, 376, 379, 381, 382, 384, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 16 січня 2018 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий : /підпис/ В.М. Медяний

Судді : /підпис/ М.В. Матківська

/підпис/ В.В. Сопрун

Згідно з оригіналом: