ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2458/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"11" квітня 2018 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Коренюк А.М.
при секретарі Леонтьєва В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» в особі Житлово-експлуатаційної дільниці № 205, про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартири, -
ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4, третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» в особі Житлово-експлуатаційної дільниці № 205, про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартири. Мотивуючи свої вимоги тим, що вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1, яка розташована на 3-му поверсі 16-ти поверхового будинку. Поверхами вище у квартирі НОМЕР_1 /над ними/ власником якої є ОСОБА_4, який вніч з 10 на 11 червня 2017 року допустив залиття їх квартири водою, яке згідно акту комісії Житлово-експлуатаційної дільниці № 205 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», є недбале ставлення мешканцем квартири НОМЕР_1 до санітарно-технічного обладнання квартири (на трубопроводі холодного водопостачання розірвано запірний кран, самовільно встановленого мешканцями квартири НОМЕР_1). В результаті залиття було пошкоджено їх квартиру: потолок та стіни обох кімнат, кухні й коридора, кладової, а також пошкоджені міжкімнатні двері та налічники в кількості 4-х штук. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт згідно звіту визначення розміру майнової шкоди № 38/17 від 07 липня 2017 року експерта для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири складає 176 344 грн. 00 коп. Крім того, внаслідок залиття квартири їм завдано моральної шкоди, яку оцінюють в сумі 30 000 грн. 00 коп. (по 15 000 грн. 00 коп. - кожний позивач), та обґрунтовують тим, що після завданих збитків вони позбавлені нормальних санітарних умов проживання, проживають в квартирі в умовах з підвищеною вологістю та вимушені знову робити ремонт при умові, що він до цього ними був зроблений та наразі зіпсований з вини відповідача, при цьому відповідач в умовах завданих збитків не пробачився, не допоміг з ліквідацією залиття квартири тощо. За проведену експерту оцінку вартості пошкодженого майна ними понесені додаткові витрати в сумі 1 900 грн. 00 коп., які просять ситягнути на їх користь.
В судовому засіданні позивачка ОСОБА_3, представник позивача ОСОБА_5, діючий на підставі ордера адвоката від 29 червня 2017 року, позовні вимоги підтримали з тих же підстав та просили їх задовольнити уцілому.
Відповідач в судове засідання повторно не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлений згідно чинного законодавства належним чином - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади.
За таких підстав судом відповідно до положень статті 280 ЦПК України визнано за можливе ухвалити по даній справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та заяви позивача.
Вислухавши пояснення позивачів, їх доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з»ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об»єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.
15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.
Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
Судом встановлено, що позивачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1, яка розташована на 3-му поверсі 16-ти поверхового будинку (а.с.18-19, 20-21).
Поверхами вище у квартирі НОМЕР_1 /над помешканням позивачів/, власником якої є ОСОБА_4 (а.с.24-25), який вніч з 10 на 11 червня 2017 року допустив залиття квартири позивачів водою, яке згідно акту комісії Житлово-експлуатаційної дільниці № 205 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», є недбале ставлення мешканцем квартири НОМЕР_1, до санітарно-технічного обладнання квартири (на трубопроводі холодного водопостачання розірвано запірний кран, самовільно встановленого мешканцями квартири НОМЕР_1) (а.с.22, 23).
В результаті залиття було пошкоджено квартиру позивачів: потолок та стіни обох кімнат, кухні й коридора, кладової, а також пошкоджені міжкімнатні двері та налічники в кількості 4-х штук (а.с.23, 26-60).
Вартість ремонтно-відновлювальних робіт згідно звіту визначення розміру майнової шкоди № 38/17 від 07 липня 2017 року експерта для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири складає 176 344 грн. 00 коп. (а.с.26-60).
Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно п.1 Розділу Х Правових позицій, висловлених Судовою палатою у цивільних справах Верховного Суду України при перегляді цивільних справ у касаційному порядку і у зв»язку з винятковими обставинами у 2008 році, у спорах про відшкодування шкоди згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України, діє презумпція заподіювача шкоди. У зв'язку з цим не позивач повинен довести наявність вини відповідача, а відповідач повинен довести відсутність його вини у завданні шкоди.
Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: витрати, яких особа зазнала у зв»язку зі знищенням або пошкодження речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п.1 ч.2, ч.1 ст. 22 ЦК України).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч.3 ст.22 ЦК України).
Суд вважає доведеною вину відповідача у завданих матеріальних збитках, заподіяних майну позивачів внаслідок залиття квартири, яке відбулося вніч з 10 на 11 червня 2017 року (а.с.23) у розмірі 176 344 грн. 00 коп. (а.с. 26-60).
За таких підстав вирішуючи питання про відшкодування матеріальних збитків, судом взято за основу звіт експертного дослідження, проведений на замовлення позивача на тій підставі, що він відповідає вимогам законодавства, що регулює професійну оціночну діяльність в Україні, має всі необхідні розрахунки визначення вартості матеріального збитку тощо, відповідно повинен бути покладений в основу рішення.
Аналізуючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача в частині стягнення матеріальних збитків є обгрутованими та такими, що підлягають задоволенню, обставини, що спростовують позовні вимоги судом не встановлені.
За проведення експертного дослідження вартості завданих збитків позивачем понесено витрати в розмірі 1 900 грн. 00 коп. (а.с.61), які підлягають стягненню з відповідача на користь позивачів.
Суд, надавши правову оцінку поясненням позивачів, письмовим доказам в частині відшкодування моральної шкоди, характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, ступеню вини відповідача, який завдав моральної шкоди позивачам внаслідок дій, що вплинули на права позивача, вважає за необхідне задовольнити позов в цій частині частково на підставі принципу розумності та справедливості, й оцінює її в розмірі 7 000 грн.
Відповідно до частини 3 статті 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.
Як встановлено в ході розгляду справи, позивач оцінює моральну шкоду у розмірі 30 000 грн., проте суд вважає, що не всі підстави, на які посилається позивач є належними, допустимими та обґрунтованими, проте й приймає до уваги й ті обставини, які мають суттєве значення та впливають на задоволення вимог відшкодування моральної шкоди, а саме те, що позивачі після залиття квартири позбавлені нормальних санітарних умов проживання й проживають в квартирі в умовах з підвищеною вологістю та вимушені знову робити ремонт при умові, що він до цього ними був зроблений та наразі зіпсований з вини відповідача, при цьому відповідач в умовах завданих збитків не пробачився, не допоміг позивачам з ліквідацією залиття квартири й з урахуванням розміру/площі пошкоджень в квартирі тощо, тобто при наявності причинного зв»язку між шкодою і протиправним діянням відповідача та вини останнього в її заподіянні.
Таким чином, судом встановлений факт понесеної моральної шкоди позивачами, що виявилася у душевних стражданнях, яких вони зазнали у зв»язку із пошкодженням їх майна (пункт 3 частини 2 статті 23 ЦК України), та оцінює її у розмірі 7 000 грн.
Відповідно до пункту 3 частини 2, частин першої, 4 статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв»язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов»язана з розміром цього відшкодування.
Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення ч. 1 ст. 141 ЦПК України.
Так, судовий збір покладається на строни пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак, з відповідача на користь позивача підлягає стягнення 2 403 грн. 44 коп. - судового збору (1 763 грн. 44 коп. - за вимогу майнового характеру та 640 грн. 00 коп. - за вимогу немайнового характеру).
На підставі вищевикладеного, ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, з урахуванням Постанови № 6 Пленуму Верховного Суду України, від 27 березня 1992 року (з відповідними змінами) "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» в особі Житлово-експлуатаційної дільниці № 205, про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартири, - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_4на користь ОСОБА_2, ОСОБА_3 176 344 грн. 00 коп. - матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, 7 000 грн. 00 коп. - моральної шкоди, 1 900 грн. 00 коп. - витрат, пов»язаних за проведення дослідження вартості завданих збитків, 2 403 грн. 44 коп. - судового збору, а всього - 187 647 (сто вісімдесят сім тисяч шістсот сорок сім) грн. 44 (сорок чотири) коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п»ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: Коренюк А.М.