ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9438/17
провадження № 2/753/2189/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про поділ майна подружжя.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 заявила клопотання про залишення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя без розгляду, оскільки позивач та його представники 13.11.2017 року та 6.03.2018 року повторно не з'явились у судові засідання, при цьому позивач та його представники були двічі повідомлені про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність або у відсутність його представників не звертались.

Заслухавши думки представників відповідача, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 23.05.2017 року (а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 23.05.2017 року було відкрито провадження у справі (а.с.102).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 23.05.2017 року було відкрито провадження у справі, а її розгляд призначено на 13.11.2017 року о 10-15 годин (а.с.102). Позивачу та його представнику ОСОБА_5 було направлено судові повідомлення за адресами, вказаними ними у позові (а.с.107-108), яке повернулось не врученим позивачу з відміткою поштового відділення „за закінченням терміну зберігання", про що свідчить рекомендований лист поштового відділення (а.с.132), а представнику позивача було вручене 24.06.2017 року (а.с.131) завчасно до початку судового засідання.

Однак 13.11.2017 року ні позивач, ні його представники до суду не з'явились (а.с.151-152), тому розгляд справи було відкладено на 6.03.2018 року на 14-00 годин (а.с.153), при цьому представник позивача згодом був ознайомлений про дату та час проведення судового засідання, про що свідчить його підпис у розписці (а.с.153). Крім того, даний представник 14.11.2017 року ознайомився з матеріалами справи (а.с.155). Однак 6.03.2018 року ні він, ні позивач повторно до суду не з'явились, з будь-якими заявами до суду не звертались.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 13.11.2017 року і 5.03.2018 року пройшов майже чотирьохмісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або його представник не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 6.03.2018 року або на дати, які передували вказаній.

Як наголошує ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 13.11.2017 року та 6.03.2018 року двічі не з'явились до суду, при цьому вони були двічі повідомлені судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у їх відсутність перед початком даного розгляду справи не звертались, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває близько 11 місяців, тому суд вважає необхідним залишити позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; ст.257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :