Справа № 548/246/18
Провадження № 2/548/222/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.03.2018 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді - Миркушіної Н.С.,

за участю секретаря судового засідання - Комаренко В.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хорол у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорольської міської ради Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Хорольської міської ради Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_3, останнім місцем проживання якої було АДРЕСА_1. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно та майнові права, зокрема право житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 не з"явилися, але представник позивача подав до суду заяву в якій прохав суд провести розгляд справи за їх відсутності.

В судове засідання представник відповідача Хорольської міської ради Полтавської області в судове засідання свого представника не направила, подала заяву про розгляд справи за відсутності представника міської ради, зазначивши, що міська рада позов визнає повністю.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вивчив матеріали справи, враховуючи, що визнання відповідачем пред'явленого до нього позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до наступного висновку.

Позивач ОСОБА_1, являється двоюрідною онукою ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, померла була рідною сестрою рідного діда позивача ОСОБА_5, тобто спадкоємцем п'ятої черги, та має намір отримати спадщину після смерті двоюрідної баби ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, але частина документів які б підтверджували їхні родинні стосунки втрачена, відновити які не має можливості так як органи які їх видавали знаходяться за кордоном, а саме на території Російської Федерації.

Спадкоємці першої - четвертої черги після смерті ОСОБА_3 відсутні.

Після звернення до нотаріальної контори позивачу роз'яснено, як особі яка виявила бажання прийняти спадщину на майно ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, останнім місцем проживання (реєстрації) якої було АДРЕСА_1 Полтавської області, що у відповідності до ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем не була подана вчасно, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст.1272 ЦК України).

Тому, якщо позивач бажає прийняти спадщину, то їй слід звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, і у строк визначений рішенням суду, подати заяву про прийняття спадщини.

Крім того, в зв'язку з відсутністю у позивача документального підтвердження родинних відносин з померлою, ОСОБА_3, їй повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину. Для встановлення факту родинних відносин позивачу необхідно звернутись до суду.

Позивачем пропущений строк для прийняття спадщини, в зв'язку з тим, що вона юридично не обізнана і не знала що може спадкувати після смерті двоюрідної баби, їй було невідомо про можливість спадкування майна двоюрідної баби по лінії батька, і тільки зараз з засобів масової інформації вона дізналася, що має право на спадкування після її смерті.

Викладені обставини підтверджуються наступними письмовими доказами:

-Копією свідоцтва про смерть ОСОБА_5;

-Копією свідоцтва про смерть ОСОБА_3;

-Копією свідоцтва про смерть ОСОБА_6;

-Копією свідоцтва про народження ОСОБА_6;

-Копією свідоцтва про народження ОСОБА_1;

-Копією паспорта та ІПН ОСОБА_1;

-Копією довідки Хорольської міської ради;

-Копією технічного паспорта на житловий будинок;

-Листом приватного нотаріуса;

-Фотографіями з сімейного архіву де зображені на фото № 1 ОСОБА_5 (крайній справа) та його сестра ОСОБА_3 (по центру), фото № 2 на передньому плані ОСОБА_3 з ОСОБА_1, фото № 3 в нижньому ряду по центру ОСОБА_7 в верхньому ряду крайня справа ОСОБА_1;

Письмовими заявами свідків з їхніми копіями паспортів та ІПН.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1223, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ст. 1217 ЦК Україниспадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

У зв'язку з цим судом встановлено, що позивач пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини. Поряд з цим, судом також встановлено наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким суд приходить до висновку, що позивач не звернувся у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини за законом, з поважної причини оскільки не має юридичної освіти та відповідно знань в спадковому праві України, але утримував на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно померлої та вважав, що таким чином фактично прийняв її спадщину і думав, що вчиняти якісь дії в органах нотаріату вже не потрібно.

На підставі зазначеного, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Тому суд вважає необхідним визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори тривалістю 2 місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного і керуючись ст..ст. 1217, 1261, 1270,1272,1277 , ст.ст. 1-18, 76-81, 141, 209-241, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Хорольської міської ради Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини,- задовольнити повністю.

Встановити факт того що ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , являється двоюрідною онукою ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Визначити ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті, ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, терміном 2 /два/ місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Полтавської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України,до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Хорольський районний суд Полтавської області.

Повний текст судового рішення складено 20.03.2018 року.

Суддя : Н.С. Миркушіна