Справа № 305/1891/17
Провадження по справі 2/305/205/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2018 року. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ємчук В.Е.

за участі: секретаря судового засідання Орос С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог: відділ державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського РУЮ про оспорювання батьківства та виключення відомостей з актового запису про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог: відділ державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського РУЮ про оспорювання батьківства та виключення відомостей з актового запису про народження дитини. У позовній заяві зазначив, що у листопаді 2017 року він довідався про те, що рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 21 січня 2015 року встановлено факт народження дитини - ОСОБА_3, згідно з яким він являється батьком народженої дитини. Даний факт він заперечує з тих причин, що біологічним батьком дитини, ОСОБА_3, він не може бути, оскільки з матір'ю дитини він познайомився лише 2001 року, коли відповідачка знаходилася на сезонних роботах в Тернопільській області. На даний час у відповідачки вже була дитина, батьківство якої ним в даний час оспорюється, адже вона народила дитину 21 січня 1997 року в селі Верхнє Водяне, Рахівського району, Закарпатської області, доказом чого являється свідоцтво про народження дитини. Біологічним батьком він ніколи не являвся і не міг ним бути, оскільки шлюбних відносин між ними не було, вони зустрічалися з ОСОБА_2, коли у неї вже була донька ОСОБА_3, про що вона йому розповідала при зустрічах, ОСОБА_2 вагітною від нього не була і не могла бути. З тим, що відповідачка записала свою доньку, ОСОБА_3, він не згідний, оскільки на час зачаття та народження дитини він проживав у іншій області. Дитина не являється і не може бути його, він лише записаний її батьком зі слів матері ОСОБА_2. У зв'язку з наведеним просить виключити відомості про його батьківство з актового запису №1 від 13.02.2015 року, вчинений відділом державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції у Закарпатській області про народження дитини - ОСОБА_3, яка народилася 21 січня 1997 року.

В судове засідання ОСОБА_1 не з'явився, надіслав суду заяву про розгляд справи без його участі, оскільки він за станом здоров'я з'явитися до суду не може. Просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідач, ОСОБА_2, в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою про отримання судової повістки, про причини неявки суд не повідомляла.

Представник Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в судове засідання не з'явився, начальник відділу - ОСОБА_4 надала суду заяву про розгляд справи без їхнього представника, зазначає, що відділ не заперечує щодо задоволення позову.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, суд дійшов до наступного висновку.

ОСОБА_1 просить виключити відомості про його батьківство з актового запису №1 від 13.02.2015 року про народження ОСОБА_3, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначаючи при цьому, що у листопаді 2017 року він довідався про те, що рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 21 січня 2015 року встановлено факт народження зазначеної дитини, ОСОБА_3, згідно з яким він являється батьком.

Відповідно до абзацу 1,2 Прикінцевих та перехідних положень СК України, цей Кодекс набирає чинності одночасно з набранням чинності Цивільним кодексом України (тобто з 01 січня 2004 року). Зі вступом у дію СК України втрачає чинність Кодекс про шлюб та сім'ю України.

Відповідно до ст.5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов'язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Таким чином, правила СК України може бути застосовано лише до правовідносин, які виникли після 1 січня 2004 року.

Виходячи з викладеного та враховуючи, що спірні відносини між сторонами виникли під час дії Сімейного кодексу України, тому норми слід застосовувати для врегулювання даного спору.

Статтею 136 Сімейного кодексу України передбачено право на оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини. Відповідно до зазначеної статті особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Отже, презумпція батьківства спростовується рішенням суду за наявності доказів, які засвідчують відсутність між дитиною та особою, записаною її батьком, кровного зв'язку, тобто факту походження. Оспорювання батьківства можливе тільки з моменту народження дитини й до досягнення нею повноліття.

Згідно з копією свідоцтва про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, її батьками записані ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Відповідачем при пред'явленні даного позову не надано жодних доказів його перебування чи непербування з ОСОБА_2 у шлюбі. Також, позивачем не надано суду витягу з книги записів про народження, з якої б можливо встановити, на якій підставі проводилася реєстрація ОСОБА_3, зокрема у графі батько.

У відповідності до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, як народила дитину в шлюбі звернувшись з позовом про виключення цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, яка записана батьком дитини та дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до ст.13 Цивільного процесуального кодексу України суд розгляда справи не інакше як за заверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Статтею 81 Цивільного кодексу України передьачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підтставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною чоловік може будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз.

Відповідач не надав суду жодних доказів на підтвердження своїх позовних вимог, у тому числі й відсутності його кровної спорідненості з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Співставивши пояснення та мотиви позивача стосовно того, що він познайомився з відповідачкою лише у 2001 році, що викладені ним у позовній заяві, з матеріалами цивільної справи №305/56/15-ц провадження 2-о/305/4/15 за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту народження, суд встановив їх невідповідність дійсним обставинам. Оскільки в матеріалах зазначеної вище справи місятяться свідоцтва про народження ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_5, де зазначено про те, що їх батьками є ОСОБА_1, і ОСОБА_2.

Відповідач, ОСОБА_2, надала суду заяву про визнання позову, однак така не була прийнята судом, у зв'язку з тим, що порушує права, свободи та інтереси ОСОБА_3, 21.01.1997 року, яка є повнолітньою особою, яка відповідачем взагалі не була залучена до участі в даній справі.

І найголовніше, оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини й до досягнення нею повноліття (ч.4 ст.136 Сімейного кодексу України). Позивач у позовній заяві оспорює своє батьківство щодо ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, якій на день звернення до суду виповнилося повних 20 років, а отже настання повноліття дитини виключає можливість ухвалення рішення про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про її народження.

Враховуючи, що позивач не надав суду жодних доказів, які б підтверджували його позовні вимоги та враховуючи, що позов до суду ним подано після досягнення повноліття ОСОБА_3, тому суд відмовляє у задоволенні даного позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог: відділ державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського РУЮ про оспорювання батьківства та виключення відомостей з актового запису про народження дитини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: Ємчук В.Е.