Провадження № 2-во/537/13/18
Справа № 537/5139/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2018 року Суддя Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 ., розглянувши матеріали заяви Кременчуцької міської ради про виправлення описки в рішенні суду,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла заява від Кременчуцької міської ради про виправлення описки в рішенні Крюківського районного суду м.Кременчука від 03 березня 2016 року у цивільній справі за позовом Кременчуцької міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, за участю третіх осіб КГЖЕП «Автозаводське», ТОВ «Добробит», органу опіки та піклування про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що в рішенні суду було допущено описку в прізвищі відповідачів, тому заявник просить суд її виправити.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч. 2ст. 269 ЦПК України).

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про виправлення описки у судовому рішенні не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Заочним рішенням Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 03 березня 2016 року позовні вимоги Кременчуцької міської ради Полтавської області ОСОБА_2 визнано таким, що втратив право користування житловим приміщенням, житловою кімнатою №19 в будинку 22 по вулиці Східній в м. Кременчук Полтавської області, ОСОБА_3 визнано такою, що втратила право користування житловим приміщенням, житловою кімнатою №19 в будинку 22 по вулиці Східній в м. Кременчук Полтавської області, ОСОБА_4 визнано такою, що втратила право користування житловим приміщенням, житловою кімнатою №19 в будинку 22 по вулиці Східній в м. Кременчук Полтавської області.

Відповідно до частини 2 статті 119 ЦПК України (в редакції 2004 року), яка діяла на час подання позовної заяви до суду, позовна заява повинна містити 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Процесуальне законодавство не передбачає обов'язкової форми (шаблону) позовної заяви. Однак закон встановлює обов'язкові її реквізити. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.

Так, з позовної заяви вбачається, що Кременчуцька міська рада звернулася до суду з позовними вимогами до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, за участю третіх осіб КГЖЕП «Автозаводське», ТОВ «Добробит», органу опіки та піклування та просила суд визнати особу такими що втратили право користування житловим приміщенням, а саме житловою кімнатою №19 в будинку 22 по вулиці Східній в м. Кременчук Полтавської області.

Під описками слід розуміти перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по батькові, назв юридичних осіб тощо.

Враховуючи ті обставини, що при зверненні позивачем до суду, в поданій ним позовній заяві, у якості відповідачів по справі були зазначено саме «ОСОБА_2, ОСОБА_3

,ОСОБА_4 », а не «ОСОБА_2, ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 », Довідка з ТОВ « Добробит» підтверджує що за адресою м. Кременчук Полтавської області , а саме за житловою кімнатою №19 в будинку 22 зареєстровані «ОСОБА_2, ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 », актами, які складені комісією з КП «Квартирне управління» в якому зазначено ,що відповідачі «ОСОБА_2, ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 » за адресою м. Кременчук Полтавської області , житловою кімнатою №19 в будинку 22 не проживають , то судом при ухваленні заочного рішення помилки у прізвищі ,імені,по-батькові відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 , допущено не було, тому суд приходить до обґрунтованого переконання про відмову у задоволенні заяви Кременчуцької міської ради про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі за позовною заявою Кременчуцької міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, за участю третіх осіб КГЖЕП «Автозаводське», ТОВ «Добробит», органу опіки та піклування про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, у звязку з тим, що даною заявою представник позивача, фактично просить суд замінити відповідача у справі з ОСОБА_2, ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 на інших осіб - ОСОБА_2, ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 , що не передбачено нормами Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вищенаведеного суд приходить до висновку, про відмову у виправленні описки у вказаному судовому рішенні

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті заяви Кременчуцької міської ради Полтавської області про виправлення описки в заочному рішенні Крюківського районного суду м.Кременчука від 03.03.2016 року за позовом Кременчуцької міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, за участю третіх осіб КГЖЕП «Автозаводське», ТОВ «Добробит», органу опіки та піклування про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Маханьков О.В.