Справа № 309/3843/16-ц
Провадження № 2/309/725/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2018 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі головуючого-судді Кемінь В.Д.
з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ПАТ «Альфа-Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-
Публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором кредиту.
Представник позивача в судове засідання не зявився, при цьому згідно з письмових пояснень, наявних в матеріалах справи, просив розглянути справу у всіх судових засіданнях без присутності представника позивача на підставі наявних доказів та матеріалів, зазначивши, що позов підтримує та просить його задовольнити (а.с.48-49).
Відповідач у дане судове засідання не зявився, хоча про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином шляхом вручення судової повістки під розписку. Відзив чи заперечення проти позову від відповідача не надходили, натомість до матеріалів справи надано копії квитанцій про часткове погашення коштів за кредитом у розмірі 500 грн. та 200 грн.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.
Процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) судом не проводилось.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність та допустимість кожного доказу, приходить до висновку, що позов із наведених у ньому мотивів обґрунтований і підлягає до часткового задоволення з таких підстав.
Судом встановлено, що 31.05.2016 року між публічним акціонерним товариством «Альфа-Банк» та ОСОБА_2 укладено оферту на укладення угоди про надання особистого кредиту № 592056085.
Відповідно до ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Згідно зі ст. 509 ЦК України, зобовязанням є правовідносини, в яких одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
За приписами ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобовязується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
За приписами ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишалася, та сплати процентів, належних за договором.
Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.
В силу норм ст. 610 ЦК України порушенням зобовязання є його невиконання або не належне виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання.
Правовим наслідком порушення зобов'язання ст. 611 ЦК України встановлює сплату неустойки, яка у розумінні ст.549 цього кодексу може бути штрафом чи пенею. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання, а пенею неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Згідно з ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Частиною 2 ст. 612 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
За ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Окрім того, ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обовязковим для виконання сторонами.
Разом з тим, суд констатує, що в ході розгляду справи відповідачем частково сплачено кошти по кредитному договору № 592056085, а саме: 13.12.2016 року 500 грн., згідно квитанції №8 (а.с.43) та 200 грн. згідно квитанції №41 від 17.01.2017 року (а.с.53), тому сума позову підлягає до задоволення за виключенням погашеної суми в розмірі 700 грн.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України).
У відповідності до вимог ч. 1 ст.141 ЦПК України з відповідача належить стягнути понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати в розмірі 1378,00 грн. судового збору.
Керуючись ст.ст.76, 81, 89, 141, 223, 258, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.11, 509, 512, 214, 525, 610, 629, 1048-1050,1054 ЦК України, суд
Позов публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_3

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_3Д