Справа № 386/133/18
Провадження № 2/386/166/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2018 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Шкамерда К. С.

при секретарі судового засідання Максютенко О.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з 07 березня 2013 року він проживав в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2. Від спільного подружнього життя сторони мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з відповідачкою. З листопада 2017 року подружні відносини між ними фактично припинені. У них відсутня взаємоповага один до одного, взаємодопомога та підтримка. Просить розірвати шлюб між ним та відповідачкою, зареєстрований 07.03.2013 року, відділом ДРАЦС реєстраційної служби Голованівського РУЮ у Кіровоградській області, актовий запис №17. Судові витрати покласти на рахунок позивача. В судове засідання позивач не зявився. Подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідачка в судове засідання не зявилась. Подала суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутність, позовні вимоги визнає та згодна на розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «Беспалова».

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частиною першою ст. 110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що 07 березня 2013 року учасники справи зареєстрували шлюб у відділі ДРАЦС реєстраційної служби Голованівського РУЮ у Кіровоградській області, актовий запис №17, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ОЛ №114719, виданого 21 лютого 2018 року (а.с. 5).

Від спільного подружнього життя учасники справи мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії 1-ОЛ №199355 від 23.08.2016 року (а.с. 6).

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між учасниками справи припинені з листопада 2017 року, учасники справи сумісно не проживають.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між учасниками справи остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, а тому збереження сім'ї є неможливим.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде припушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідачем до суду подано заяву про залишення її прізвища, тому суд вважає за необхідне залишити їй прізвище «Беспалова».

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Приписами ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України встановлено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Статтею 200 ЦПК України визначено, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визначення позову відповідачем. Відповідачка проти розлучення не заперечила.

Позивачем не заявлено вимог щодо стягнення судових витрат з відповідачки. На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 200, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 110-114 СК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, який зареєстрований 07 березня 2013 року відділом ДРАЦС реєстраційної служби Голованівського РУЮ у Кіровоградській області, актовий запис №17.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Беспалова».

Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Голованівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через Голованівський районний суд Кіровоградської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шкамерда К. С.