Справа № 362/844/18
Провадження № 2-н/362/74/18
У Х В А Л А

02 березня 2018 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., розглянувши в м. Василькові Київської області заяву Державного підприємства «Житлово-експлуатаційне господарство» Національного наукового центру» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості плати за утримання будинку і використані комунальні послуги,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаною заявою, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ДП «ЖЕГ» ННЦ «ІМЕСГ» заборгованості плати за утримання будинку і використані комунальні послуги в сумі 12796,03 грн., судових витрат 176,20 грн..

Розглянувши надані матеріали, приходжу до висновку про необхідність відмовити у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог ст. 163 цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 2, п.п. 2, 3, 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України:

у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено :

- найменування суду, до якого подається заява;

- повне повне найменування (для юридичних осіб) заявника;

- вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються;

- перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

до заяви про видачу судового наказу додаються:

- документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника;

- копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким предявлено вимоги про стягнення грошової заборгованості;

- інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Як вбачається зі змісту заяви та додатків до неї, заява подана з порушенням вимог п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 2, п.п. 2, 3, 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України, а саме:

- невірно зазначено найменування суду, до якого подається заява;

- не зазначено повне найменування заявника як юридичної особи;

- не зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються: стягнути заборгованість одноособово чи солідарно, оскільки, як вбачається з довідки № 18 від 14.02.2018 р. про склад сімї, в квартирі зареєстровані три повнолітні особи, а заборгованість заявник просить стягнути лише з ОСОБА_1;

- відсутній розрахунок заборгованості плати за утримання будинку та використані комунальні послуги по особовому рахунку із зазначенням прізвище, імя та по батькові основного квартиронаймача;

- відсутній документ, що підтверджує повноваження представника, оскільки заява підписана представником заявника- юридичної особи;

- відсутній договір, укладений в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким предявлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

У звязку з наведеним, приходжу до переконання про необхідність відмови у видачі судового наказу.

Керуючись ст.ст. 163, 165, 258, 260, 261, 352- 355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити заявнику - Державному підприємству «Житлово-експлуатаційне господарство» Національного наукового центру» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості плати за утримання будинку та використані комунальні послуги.

Розяснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М. Кравченко