У Х В А Л А

14 березня 2018 року

м. Київ

справа № 641/5659/17

провадження № 61-1419св17

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), АнтоненкоН. О., Журавель В. І.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

представник позивача - ОСОБА_5,

відповідач - ОСОБА_6, ОСОБА_7,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_4, яка підписана представником ОСОБА_5, на ухвалу апеляційного суду Харківської області від 22 листопада 2017 року у складі суду: Пилипчук Н. П., Колтунової А. І., Кругової С. С.,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2017 року старший державний виконавець Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області Шегульна Г. О. звернулась до суду із поданням про тимчасове обмеження боржника ОСОБА_6 у праві виїзду за межі України без вилучення паспортного документу до виконання ним своїх зобов'язань. Подання обґрунтоване тим, що в провадженні Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа від 27 червня 2017 року № 2/235/39/17 Красноармійського міськрайонного суду Донецької області про стягнення солідарно з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на користь ОСОБА_4 суми боргу 3 742 833 грн.

Вказувала, що ОСОБА_6 обізнаний про покладені на нього судовим рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області, обов'язки. Однак після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження боржником рішення суду на теперішній час залишається невиконаним, у зв'язку із чим просила задовольнити подання.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2017 року тимчасово обмежено ОСОБА_6 у праві виїзду за межі України, без вилучення паспортного документа, шляхом заборони перетинати державний кордон України до виконання зобов'язань покладених на нього за рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області про стягнення солідарно з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на користь ОСОБА_4 суми боргу 3 742 833 грн. При постановленні ухвали суд зробив висновок, що боржник обізнаний про покладені на нього судовим рішенням обов'язки, має всі реальні можливості виконати вказані обов'язки, однак свідомо ухиляється від їх виконання.

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 22 листопада 2017 року ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2017 року скасовано, у задоволенні подання про тимчасове обмеження боржника ОСОБА_6 у праві виїзду за межі України без вилучення паспортного документу до виконання ним своїх зобов'язань відмовлено.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні подання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів умисного ухилення боржника від виконання зобов'язань, покладених на нього рішенням суду.

У грудні 2017 року ОСОБА_5, у інтересах ОСОБА_4, подав касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу апеляційного суду Харківської області від 22 листопада 2017 року та залишити в силі ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2017 року. На обґрунтування касаційної скарги вказує на те, що апеляційним судом порушено норми процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо особі не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п'яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 401 ЦПК, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В :

Справу № 641/5659/17 за поданням старшого державного виконавця Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області погодженого з начальником Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області Малаховою О. В. про тимчасове обмеження ОСОБА_6 у праві виїзду за межі України до виконання ним своїх зобов'язань призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п'яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н. О. Антоненко

В. І. Журавель