Справа № 569/4723/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2018 м. Рівне

Рiвненський мiський суд Рівненської області в особi суддi Куцоконя Ю.П.,

з участю: секретаря судового засідання Ющук О.С.,

представника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській

області - Онищук І.О.,

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4,

представників третьої особи ОСОБА_5 - ОСОБА_6, ОСОБА_7,

pозглянувши у відкритому судовому засiданнi в мiстi Рiвному

спpаву № 569/4723/17 за позовом Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області до ОСОБА_3, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5, про знесення самочинно збудованого об'єкту, -

В С Т А Н О В И В :

Представник Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Онищук І.О. в судовому засіданні позов підтримала та просить суд зобов'язати ОСОБА_3 знести самочинну добудову до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, під час здійснення державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил у сфері містобудівної діяльності, при проведенні перевірки було виявлено було виявлено факт самочинного будівництва, а саме, проведення відповідачем ОСОБА_3 у період 2006-2007 років добудови до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1 без належно затвердженої проектної документації, без отримання документів, що надавали б їй право виконувати будівельні роботи, тобто без належного дозволу, та за відсутності документів, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, на якій проведена добудова. За результатами проведеної перевірки позивачем 23 липня 2013 року було винесено припис про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано відповідача до 06 травня 2014 року провести демонтаж самовільних добудов. Оскільки у встановлений приписом строк відповідач вимог припису не виконала, позивач, керуючись статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», звернувся до суду з позовом про знесення самочинно збудованих відповідачем об'єктів.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просить суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Крім того, просить суд застосувати позовну давність.

На заперечення позовних вимог представник відповідача, посилаючись на положення частин першої та другої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», частину сьому статті 376 ЦК України, роз'яснення, наведені у пунктах 5,22,28 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України», вказує на те, що позивач не довів тих обставин, що ним було вичерпано всі заходи для приведення об'єкта будівництва в належний стан, так як не доведено і наявності істотних порушень будівельних норм і правил та нанесення шкоди суспільним інтересам чи інтересам інших осіб даним будівництвом.

Оскільки згідно вимог статей 24,29 Закону України «Про планування і забудову територій» дозвіл на виконання будівельних робіт надається громадянам за умови одержання правовстановлюючих документів на земельну ділянку, а третя особа ОСОБА_5, як співвласник приміщень будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру, не бажає співпрацювати з відповідачем у напрямку вироблення спільної технічної документації на земельну ділянку для оформлення договору оренди землі чи її викупу, відповідач позбавлена об'єктивної можливості отримати дозвільну документацію на будівництво.

Звернення позивача до суду з даним позовом, враховуючи наведені нею обставини, представник відповідача вважає передчасним та безпідставним, оскільки відсутня сукупність передбачених чинним законодавством підстав для задоволення заявлених позивачем позовних вимог.

Представник третьої особи ОСОБА_5 - ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що позовні вимоги Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області до ОСОБА_3 про знесення самочинно збудованого об'єкту вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вони підлягають задоволенню.

Зазначила про те, що ОСОБА_5 є власником частини будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру. Проведені ОСОБА_3 добудови до цієї будівлі є самочинним будівництвом, оскільки проведена без відповідного дозволу, без проектної документації та за відсутності права власності чи користування земельною ділянкою. Крім того, добудови перешкоджають ОСОБА_5 належним чином користуватися частиною належних йому приміщень кущового інформаційно-обчислювального центру, оскільки перешкоджають доступу до них та до огорожі, як і в цілому до кущового інформаційно-обчислювального центру зі сторони вулиці Фабричної. Добудови розміщені на дорозі, що перешкоджає заїзду до приміщення, що у такий спосіб зачіпає права та інтереси третьої особи, оскільки обмежує його право у користуванні належним йому приміщенням у будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру, а також перешкоджає для облаштування пожежного виходу, оскільки це є єдиний можливий шлях для доступу до виробничого цеху у цьому приміщенні, що створює загрозу протипожежної безпеки.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши надані сторонами докази, суд прийшов до висновку, що позов Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області підлягає задоволенню повністю, оскільки позовні вимоги є доведеними та обґрунтованими.

Судом встановлено, що 16 липня 2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року, на підставі направлення № 791, наказу № 791-п від 11 липня 2013 року та у зв'язку із зверненням ОСОБА_5 від 10 червня 2013 року проведено позапланову перевірку дотримання ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «добудова до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1».

За результатами перевірки складено акт від 16 липня 2013 року, відповідно до висновків якого перевіркою встановлено, що в період 2006-2007 років самовільно (без належного затвердження проектної документації) проведено добудови до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1, а саме:

- влаштована добудова до приміщення сходової клітини «7» (технічний паспорт № ПФ-4 на приміщення в будівлі КІОЦ на АДРЕСА_1 виготовлений Рівненським бюро технічної інвентаризації 04 червня 2001 року) розміром 2,4х2,95м висотою 2,1м фундамент бетонний, стіни цегла, покрівля металопрофіль;

- влаштована добудова до обчислювального центру «29», «41», кабінету «42», сходової клітини «50» (технічний паспорт № ПФ-4 на приміщення в будівлі КІОЦ на АДРЕСА_1 виготовлений Рівненським бюро технічної інвентаризації 04 червня 2001 року) розміром 31,9х4,35м висотою 4,2м фундамент бетонний, стіни цегла, покрівля металопрофіль;

- влаштована цегляна стіна від самовільної добудови до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру до будівлі виробничих майстерень (належить грОСОБА_3. відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 10 липня 2008 року, номер витягу 19480173) довжиною 8,8м, висотою 4,5м, що є порушенням частини першої статті 9 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Документ, що підтверджує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою відсутній.

У цьому ж акті зазначено, що відповідно до додатку М ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» вищевказаний об'єкт відноситься до ІІ категорії складності.

За наслідками перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області складено на відповідача протокол про адміністративне правопорушення від 29 липня 2013 року, відповідальність за яке передбачена статтею 97 КУпАП, а також видано припис № 344 від 29 липня 2013 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано відповідача в термін до 06 травня 2014 року провести демонтаж самовільних добудов приміщення кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1. Про виконання припису вимагалось повідомити Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області у строк до 06 травня 2014 року.

30 липня 2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області за результатом розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено постанову № 473-Ф по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 97 КУпАП та накладено штраф у розмірі 170 грн. Згідно квитанції від 09 серпня 2013 року № 0010029 штраф сплачено у повному обсязі.

28 січня 2015 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт, відповідно до висновків якого перевіркою встановлено невиконання вимог припису № 344 від 29 липня 2013 року, а саме в термін до 06 травня 2014 року не проведено демонтаж самовільних добудов приміщення кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1, що і стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок), за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 17 Порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Як встановлено судом, згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 16 липня 2013 року, відповідач допустила порушення частини першої статті 9 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Слід зауважити, що відповідно до пункту 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. Разом з тим, як встановлено судом, акт перевірки відповідача від 16 липня 2013 року з боку відповідача підписано його уповноваженим представником ОСОБА_8 без зауважень.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною другою статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що субєкти містобудування зобовязані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва обєктів.

Згідно з частиною четвертою статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Частиною п'ятою статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

В той же час, відповідно до частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності, замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт (пункт 2).

Аналогічні положення закріплені і у пункті 5 «Порядку виконання будівельних робіт», що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, а саме: будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів I-III категорії складності; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів IV і V категорії складності.

З акту перевірки від 16 липня 2013 року слідує, що об'єкт будівництва, а саме, добудови до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1, відноситься до ІІ категорії складності, однак, у відповідача відсутній документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, на якій відповідачем проведені відповідні добудови, про що зазначено у самому акті перевірки. Вказані обставини представником відповідача в судовому засіданні не заперечувалися.

Як встановлено судом, підставою для винесення припису щодо демонтажу відповідачем самочинних добудов приміщення кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1 від 29 липня 2013 року була відсутність документів, що підтверджують право власності чи права користування земельною ділянкою, що розташована в місті Рівне на вулиці Фабрична,6, та відсутність проектної документації.

Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, нерухоме майно вважається самочинним будівництвом за наявності хоча б однієї з чотирьох умов, а саме: 1) воно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; 2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) без належно затвердженого проекту; 4) з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідачем не надано суду жодних доказів, які свідчили б про те, що земельна ділянка на АДРЕСА_1 була їй відведена та перебуває у її власності чи у користуванні.

Відповідно до роз'яснень, наведених у пункті 22 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року №6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)», під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Як встановлено судом, самовільні добудови, проведені відповідачем, перешкоджають влаштуванню пожежного виходу та доступу до приміщень кущового інформаційно-обчислювального центру зі сторони вулиці Фабричної. Враховуючи те, що ОСОБА_5 також є власником приміщень за адресою вулиця Фабрична,6 у місті Рівне, вказані обставини безпосередньо зачіпають його права та інтереси.

Згідно вимог частини другої статті 376 ЦК України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво, не набуває права власності на нього і воно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Частиною сьомою статті 376 ЦК України встановлено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може своїм рішенням зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову, в даному випадку привівши його у попередній стан. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Відповідно до вимог частини першої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису (абзац перший частини першої статті 38).

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням (абзац другий частини першої статті 38).

Частиною другою статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що за рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Як встановлено судом, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області 29 липня 2013 року видано припис № 344 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано відповідача ОСОБА_3 в термін до 06 травня 2014 року провести демонтаж самовільних добудов приміщення кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1 та повідомити Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області у строк до 06 травня 2014 року про виконання припису.

Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області № 344 від 29 липня 2013 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил відповідачем у встановленому законодавством порядку не оскаржувався, а тому є чинним і підлягає виконанню.

Оскільки вимоги припису № 344 від 29 липня 2013 року відповідачем не виконані і в термін до 06 травня 2014 року відповідачем не проведено демонтаж самовільних добудов приміщення кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1, вказані добудови, відповідно до вимог частини сьомої статті 376 ЦК України та статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підлягають знесенню за рішенням суду як самочинно збудовані об'єкти.

Що стосується заяви представника відповідача про застосування позовної давності, суд вважає необхідним звернути увагу на наступне.

Згідно статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до вимог частини першої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Як слідує з припису № 344 від 29 липня 2013 року, відповідачу був встановлений термін проведення демонтажу самовільних добудов приміщення кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1 до 06 травня 2014 року.

Оскільки відповідач у строк до 06 травня 2014 року демонтаж самовільних добудов не провела, перебіг позовної давності за вимогами про їх знесення починається з 07 травня 2014 року і закінчується 07 травня 2017 року.

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області звернулося з позовом до ОСОБА_3 про знесення самочинно збудованого об'єкту 24 березня 2017 року, тобто в межах строку позовної давності, а тому заява представника відповідача про застосування позовної давності до заявлених вимог задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.258,259,264,265,273,352,354 ЦПК України, суд, -

В И Р I Ш И В :

Позов Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області до ОСОБА_3, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5, про знесення самочинно збудованого об'єкту задовольнити повністю.

Зобов'язати ОСОБА_3 знести самочинну добудову до будівлі кущового інформаційно-обчислювального центру на АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області судові витрати в сумі 1600 (одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок, що складаються з судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляцiйного суду Рівненської області через Рiвненський мiський суд.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, місцезнаходження: місто Рівне, вулиця 16 Липня,38, .

Відповідач - ОСОБА_3, місце проживання: АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1.

Третя особа - ОСОБА_5, місце проживання: АДРЕСА_3, РНОКПП НОМЕР_2.

Повне рішення складено 16 березня 2018 року.

Суддя: Ю.П.Куцоконь