Справа № 357/2021/18
У Х В А Л А

01.03.2018 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Л. М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення частки у спадковому майні,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з цивільним позовом до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення частки у спадковому майні, мотивуючи тим, що 23 травня 2017 року помер його батько ОСОБА_1. Після його смерті залишилось спадкове майно, що складається з частини земельної ділянки, яка розташована за адресою: Київська область, м.Біла Церква, вул. Сквирське шосе, 40 площею 0,0359 га., що належала померлому та позивачу як співвласнику. Позивач звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав щодо частини земельної ділянки, яка належала спадкодавцю, однак отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії оскільки розмір частко не визначений за життя спадкодавця. Позивач просив суд визначити розмір частки в спадковому майні, що залишилось після померлого 23 травня 2017 року ОСОБА_1 та складається із частки зазначеної земельної ділянки.

Подана заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти. Всі відомі йому відомості позивач не зазначив.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За приписами п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

ОСОБА_1 додає до заяви копії письмових доказів, однак не зазначає про наявність чи відсутність у нього оригіналів таких доказів. Крім того, ОСОБА_1 не підтверджує відповідність копій письмових доказів оригіналу, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, чим не дотримався вимог ч.5 ст.95 ЦПК України.

Позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи, що суперечить п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Позивачем при зверненні до суду з вказаним позовом сплачено судовий збір у розмірі 704,80 грн. З яких міркувань виходив ОСОБА_1 сплачуючи судовий збір у зазначеному розмірі суду не відомо.

У п.4 ч.3 ст.175 України від позивача вимагається зазначити у позовній заяві зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них

Як правильно зазначає позивач, відповідно до ч.2 ст.370 ЦПК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

В той же час, позивач не просить суд виділити йому частку із майна, що є у спільній сумісній власності. В даному випадку рівність часток співвласників встановлена законом. Позивач зазначає, що спадкоємцем першої черги по закону являється він та його мати ОСОБА_2, яка відмовилась від спадщини на його користь. В звязку з цим, не зрозуміло яким чином суд має визначити частку позивача у спадковому майні з огляду на відсутність інших осіб, які б приймали спадщину після смерті ОСОБА_1.

Суд звертає увагу позивача, що ст.1 Закону України «Про нотаріат», нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов'язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

В той же час, нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду (ст.50 Закону України «Про нотаріат»).

Таким чином, у випадку не згоди позивача з відмовою нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, відповідна постанова нотаріуса може бути предметом судового оскарження.

У випадку, неможливості оформити свої спадкові права через органи нотаріату, позивач може захистити свої спадкові права шляхом звернення до суду з цивільним позовом про визнання права власності на спадкове майно.

Враховуючи зазначене, позивачу слід визначитись із способом захисту свого порушеного права та привести позовну заяву у відповідність із зазначеними вище виогами закону.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи виявлені недоліки, позовну заяву ОСОБА_3 слід залишити без руху надавши строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення частки у спадковому майні залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки в строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя ОСОБА_4