Справа № 147/81/18
Провадження № 2/147/185/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2018 року Тростянецький районний суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Волошина І.А.,

за участі секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт. Тростянець Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, в якій зазначив, що 18.02.2015 року померла його мати ОСОБА_2. До дня смерті вона була зареєстрована та проживала в ІНФОРМАЦІЯ_1. На день смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно. Спадкоємцем до майна померлої за заповітом, який посвідчено секретарем Глибочанської сільської ради є позивач, ОСОБА_1 Інших спадкоємців немає. Позивач прийняв спадщину, але вчасно протягом шести місяців не звернувся до нотаріальної контори з заявою, оскільки тяжко хворіє. 18.11.2014 року на роботі він впав у оглядову яму. Каретою швидкої допомоги був госпіталізований до травматологічного відділення. З того часу знаходиться на стаціонарному та амбулаторному лікуванні з 19.11.2014 року по 12.08.2015 року, тобто біля 9 місяців.

Наведені причини ОСОБА_1 вважає об'єктивними та такими, що пов'язані з істотними труднощами для нього на вчинення дій пов'язаних із подачею заяви нотаріусу, тому просить суд визначити йому додатковий, достатній строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, заявлені позовні вимоги підтримує, за обставин, викладених в позові, просив суд їх задовольнити.

Відповідач представник Глибочанської сільської ради в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, згідно якої позов визнали та просили справу розглянути без їх участі.

Визнання позову відповідачем не суперечить чинному законодавству та не порушує чиїх-небудь прав, свобод та інтересів.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Беручи до уваги те, що особи, які беруть участь у справі, використали надане їм ч.3 ст.211 ЦПК України, право заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, відтак суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, тому проводить його в даному судовому засіданні за відсутності таких осіб, не здійснюючи фіксування процесу технічними засобами, що узгоджується з приписами ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Беззаперечно доведено, що 18 лютого 2015 року в с.Скибинці Тростянецького району Вінницької області померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20.02.2015 року серія 1-АМ № 302659 ( а.с.6).

Довідкою №471 від 20.11.2017 року виданою виконкомом Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області встановлено, що спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 являється її син ОСОБА_1І.(а.с.7).

За життя 23.06.2008 року ОСОБА_2 належну їй земельну ділянку та житловий будинок заповіла синові ОСОБА_1 Заповіт посвідчений секретарем Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області та зареєстрований в реєстрі за №83.(а.с.8).

Родинний зв'язок позивача з померлою підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, в якому в графі мати записана ОСОБА_2С.(а.с.10).

Позивач пропустив визначений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, в звязку з тим, що отримавши травму на роботі 19.11.2014 року перебував на стаціонарному лікуванні, а в подальшому на амбулаторному лікуванні до 12.08.2015 року.

Даний факт підтверджується копіями листків непрацездатності за період з 19.11.2014 року по 12.08.2015 року наданими позивачем(а.с.11-30), також випискою №13026 із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1І.(а.с.31).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Встановивши, що строк для прийняття спадщини за заповітом пропущено позивачем в зв'язку із важким захворюванням, суд дійшов до переконання, що це свідчить про поважність причин пропуску цього строку, тобто наявність об'єктивних причин на вчинення дій пов'язаних із прийняттям спадщини.

Крім цього, суд враховує, що відповідач позов визнав, про що подав до суду заяву відповідного змісту.

Суд вважає, що визнання відповідачем позовних вимог - не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб, тому приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 200,259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті 18 лютого 2015 року ОСОБА_2, тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Вінницької області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя