АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№22-ц/796/3203/2018 Головуючий в 1 інстанції - Вовк Є.І.
У Х В А Л А

07 березня 2018 року м. Київ

Апеляційний суд міста Києва у складі судді-доповідача Панченка М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року указаний вище позов задоволено. Стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором у сумі 41 838,08 доларів США, пеню у сумі 24344 грн. 62 коп. та судові витрати.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24 квітня 2018 року заяву представника відповідача про перегляд указаного заочного рішення суду залишено без задоволення.

Не погодившись із заочним рішенням, представник відповідача 21 лютого 2018 року подав апеляційну скаргу, яку слід залишити без руху з наступних підстав.

Так, з 15 грудня 2017 року набув чинності Цивільний процесуальний кодекс України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року.

Згідно п. 13 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу(до 15.12.2017 року), набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За змістом ч.1 ст. 294 ЦПК України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваного судового рішення), апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Згідно ч. 4 ст. 231 ЦПК України(в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваного судового рішення), у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зі змісту вищенаведеної норми права слідує, що в такому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися не з дати отримання заявником копії ухвали, а саме з дати її постановлення, а тому строк на апеляційне оскарження заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року для відповідача сплив 06 травня 2018 року.

Порушуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, скаржник посилається на те, що ані відповідач, ані її представник не отримували копії ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 24 квітня 2018 року про залишення заяви щодо перегляду заочного рішення без задоволення.

Разом з тим, указані причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Так, з матеріалів справи слідує, що заяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року було подано представником відповідача 03 квітня 2017 року.

Згідно ч. 2 ст. 230 ЦПК України(в редакції, чинній на момент подання відповідної заяви), вказана заява підлягає розгляду протягом п'ятнадцяти днів з моменту її надходження.

Після розгляду заяви про перегляд заочного рішення, 03 травня 2017 року судом було направлено копії відповідної ухвали сторонам, зокрема, відповідачеві та її представникові, за адресами, зазначеними останніми у відповідній заяві /а.с. 7/.

Таким чином, судом вжито усіх необхідних заходів для повідомлення сторін про результат розгляду заяви ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 щодо перегляду заочного рішення.

При цьому, будучи обізнаними про строки розгляду такої заяви, відповідач та її представник протягом десяти місяців не цікавилися провадженням у їх справі та не отримували поштову кореспонденцію, відправлену судом, в той час як із судової практики, викладеної в рішеннях Європейського суду з прав людини, вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Зазначені вище обставини свідчать про недобросовісне здійснення відповідачем та її представником їх процесуальних прав та обов'язків, що дає суду підстави визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, викладені у клопотанні скаржника про поновлення відповідного процесуального строку.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Також, скаржником не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги.

При цьому, представником відповідача заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, у зв'язку із скрутним матеріальним становищем ОСОБА_3, єдиним джерелом доходу якої є пенсія за віком.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, єдиною правовою підставою для відстрочення сплати судового збору є тяжкий майновий стан сторони.

Між тим, жодних документів на підтвердження скрутного матеріального стану заявника останнім не надано. Так, скаржником не надано суду документів про розмір пенсії відповідача, а також довідки з органів ДФС, яка б свідчила, що інших доходів, окрім пенсії, відповідач не має.

Крім того, з наданої копії пенсійного посвідчення, яка виготовлена у неналежній якості, неможливо встановити, що відповідний документ належить саме ОСОБА_3.

У зв'язку з викладеним, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір, що підлягає сплаті, складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи ціну позову та дату його подання, ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, складала 3654 грн.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на зазначене рішення суду ОСОБА_3 має сплатити 5481 грн. 00 коп. судового збору на Р/р: 0010; Отримувач коштів: УДКС у Солом'янському районі м. Києва; Код ; Банк: ГУ ДКСУ у м. Києві; МФО банку: 820019 ; Код ЄДРПОУ суду : 02894757.

Після усунення недоліків, особа, яка звернулася з апеляційною скаргою, повинна надати оригінал квитанції/платіжного доручення про сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом ч.ч.1-2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, виходячи з викладеного вище, апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року необхідно залишити без руху, а заявнику надати строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків(подання вмотивованого клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку із зазначенням інших підстав для такого поновлення, а також сплати судового збору).

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про поновлення строку на апеляційне оскарження та відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 березня 2017 року залишити без руху та надати скаржнику строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Попередити, що в разі не виправлення у визначений судом термін недоліків апеляційної скарги в частині пропуску строку на апеляційне оскарження, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а в разі не виправлення інших недоліків - апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: