ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6915/17
провадження № 2/753/1318/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ПАТ „Комерційний банк „ПРИВАТБАНК" про визнання дій незаконними, розірвання договору, зобов'язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання дій незаконними, розірвання договору, зобов'язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_2 до ПАТ „Комерційний банк „ПРИВАТБАНК" про визнання дій незаконними, розірвання договору, зобов'язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди без розгляду, оскільки позивач ОСОБА_2 9.11.2017 року та 5.03.2018 року двічі не з'явився у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність не звертався.

Заслухавши думку представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника з будь-яких підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 13.04.2017 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 17.05.2017 року було відкрито провадження у справі (а.с.46).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 17.05.2017 року було відкрито провадження у справі, а її розгляд призначено на 9.11.2017 року о 15-15 годин (а.с.46). Позивачу було направлено судове повідомлення за адресою, вказаною ним у позові (а.с.47), яке повернулось не врученим з відміткою поштового відділення „за закінченням терміну зберігання", про що свідчить рекомендований лист поштового відділення (а.с.50), а також направлено SМS-повідомлення на його мобільний телефон, вказаний ним у позовній заяві (а.с.1), яке він отримав 26.06.2017 року о 7-36 годин (а.с.51) завчасно до початку судового засідання.

Однак 9.11.2017 року позивач до суду не з'явився (а.с.53), тому розгляд справи було відкладено на 5.03.2018 року на 10-50 годин (а.с.54), а позивачу було повторно направлено судом судове повідомлення (а.с.55), яке також повернулось не врученим з відміткою поштового відділення „за закінченням терміну зберігання", що також підтверджується рекомендованим листом поштового відділення (а.с.57) та направлено SМS-повідомлення на його мобільний телефон, яке він отримав 16.01.2018 року о 14-40 годин (а.с.56) також завчасно до початку судового засідання. Однак 5.03.2018 року позивач повторно до суду не з'явився, з будь-якими заявами до суду не звертався.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 9.11.2017 року і 5.03.2018 року пройшов майже чотирьохмісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач не поцікавився у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 5.03.2018 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач 9.11.2017 року та 5.03.2018 року двічі не з'явився до суду, при цьому він був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває близько 11 місяців, тому суд вважає необхідним залишити позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 131; 210; 223; ст.257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ПАТ „Комерційний банк „ПРИВАТБАНК" про визнання дій незаконними, розірвання договору, зобов'язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :