справа № 462/1237/18
УХВАЛА

07 березня 2018 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Палюх Н.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя

в с т а н о в и в:

Позивачка звернулася у суд з позовом до відповідача, в якому просить визнати спільним майном подружжя квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 94,6 кв.м., житловою площею 70,8 кв.м. та поділити спільне майно подружжя, визнавши за нею право власності на ? частину вказаної квартири.

Відповідно до ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1)найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 704,80 грн. та не більше 8810 грн.

Однак, у матеріалах вказаної справи є заява, в якій позивачка просить відстрочити сплату судового збору, у звязку з тим, що розмір її доходів є незначним та на її утриманні перебуває малолітня дитина, а тому сплата судового збору у розмірі 4181 грн. негативно вплине на матеріальне забезпечення малолітньої дитини.

Положенням статті 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі (ч.1).

Як вбачається, даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, пунктом 23 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Між тим, в порушення ст. 12 ЦПК України позивачкою не надано належних, допустимих та достовірних доказів того, що її матеріальне становище перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, то вважаю за необхідне відмовити у задоволенні клопотання позивачки про відстрочку сплати судового збору.

Згідно ч.2 ст.176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред"явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачці строк, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків такої, зокрема для зазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; сплати судового збору у розмірі 4181грн. та долучення до матеріалів справи доказів того, кому на даний час належить на праві власності квартира АДРЕСА_1.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні клопогтання ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху,в противному разі вважати таку неподаною.

На ухвалу суду в частині визначення розміру судових витрат може бути подана апеляція до Апеляційного суду Львівської області через Залізничний районний суд м.Львова протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: