Справа № 314/4136/17
Провадження № 2/314/237/2018
14.03.2018 року м.Вільнянськ
Вільнянський районний суд Запорізької області у складі
головуючого судді Кіяшко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 314/4136/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
за участю: позивача ОСОБА_1,
представника позивача адвоката ОСОБА_3,
секретар судового засідання Павлівська І.В.,
Позивач звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій зазначила, що 17 лютого 2006 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований виконкомом Металістівської сільської ради Амвросіївського району Донецької області, актовий запис № 02.
Від вказаного шлюбу вони мають неповнолітню дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Спільне життя у них не склалося, спільне господарство не ведеться, шлюбні відносини між ними припинено, примирення між ними неможливе, наміру на збереження сімї немає.
Позивач та її представник у судовому засіданні на позовних вимогах наполягали, просили суд позов задовольнити в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечували. ОСОБА_1 просила суд залишити їй прізвище, яке було набуте нею під час державної реєстрації шлюбу «Ганенко».
Відповідач про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив, своїх клопотань та заперечень не надав. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України якщо відповідач у судове засідання не зявився, про дату, час і місце розгляду справи по суті повідомлений завчасно і належним чином, причин неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав, то за згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Суд, вислухавши позивача та її представника, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що сторони 17 лютого 2006 року зареєстрували шлюб, про що виконкомом Металістівської сільської ради Амвросіївського району Донецької області, актовий запис № 02, видано свідоцтво про шлюб (а.с. 2).
Спільне життя у них не склалося, спільне господарство не ведеться, шлюбні відносини між ними припинено, примирення між ними неможливе, наміру на збереження сімї немає.
Згідно ст. 111 СК України суд приймає міри до збереження шлюбу, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. В даному випадку, позивач вважає неможливим з моральної точки зору, продовжувати шлюбні відносини, тому суд не може зобов'язати його прийняти заходи до примирення.
Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Таким чином, враховуючи той факт, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені факти свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача та порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки позивач просить суд залишити за нею прізвище, яке було набуте під час державної реєстрації шлюбу «Ганенко», суд, залишає за останньою прізвище, набуте нею під час державної реєстрації шлюбу «Ганенко».
Керуючись ст. ст. 4, 12-13, 80-81, 263, 265, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд,
Позовні вимоги задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 17.02.2006 року виконкомом Металістівської сільської ради Амвросіївського району Донецької області, актовий запис № 02.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище набуте нею під час державної реєстрації шлюбу- Ганенко.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Запорізької області через Вільнянський районний суд Запорізької області, протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення виготовлено 16.03.2018 року.
Суддя Вікторія Олександрівна Кіяшко