Тернівський районний суд м. Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа 215/4776/17
номер провадження 2/215/362/18
01 березня 2018 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу у складі:
головуючого судді Дудікова А.В.,
при секретарі Бисовій В.А.,
позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу № 215/4776/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,
У жовтні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання осіб такими, що втратили права користування жилим приміщенням. Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1. У вказаній квартирі також зареєстровані: ОСОБА_2, яка в вказаній квартирі не проживає з червня 2016 року та ОСОБА_3, який у квартирі ніколи не проживав.
З огляду на викладене, просив суд визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право на користування вказаною квартирою.
Позивач у судовому засіданні підтримав позовну заяву, з підстав та доводів наведених в ній, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
У судове засідання відповідачі не з'явилися, про день та час розгляду справи повідомлялись судом належним чином, а саме: у судові засідання на 20.12.2017р., 24.01.2018р. та 01.03.2018 р., шляхом направлення судових повісток за адресою місця реєстрації, однак судові повістки про виклик до суду повернулися у зв'язку зі спливом терміну зберігання.
За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до ст.ст. 223, 280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідачів, враховуючи, що позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення позивача, допитавши свідків, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно копії свідоцтва про права власності на житло № НОМЕР_1 від 25 січня 1994 року записаного у реєстрову книгу за № 5/4 пв-118-118, квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 (а.с. 8).
Відповідно довідки Криворізької об'єднаної міської довідково-інформаційної служби від 30.08.2017 № 22, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 - власник, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 - дружина, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 - дочка, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 - інші (а.с. 10).
Згідно рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 23.01.2017 року шлюб зареєстрований 05.07.2002 року за актовим записом № 250 у відділі РАГС Тернівського районного управління юстиції міста Кривого Рогу Дніпропетровської області між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвано (а.с.7)
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5, повідомила суду, що проживає за адресою: АДРЕСА_2 з 1980 року. Також у даному будинку в кв. АДРЕСА_1 проживає ОСОБА_1, раніше крім позивача проживали його дружина ОСОБА_2 та донька ОСОБА_4 Відповідачка ОСОБА_2 з липня 2016 року по теперішній час в квартирі не проживає, відповідач ОСОБА_3 в квартирі ніколи не проживав, а лише був зареєстрований. Щоб хтось намагався вселитися у квартиру ОСОБА_1 ніколи на бачила.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_6, повідомила суду, що проживає за адресою, АДРЕСА_3, з 1980 року. Вказала, що в цьому ж будинку в квартирі АДРЕСА_1 проживає позивач. В 2002 року позивач зареєстрував в квартирі свою дружину ОСОБА_2, яка з червня 2016 року по теперішній час в квартирі не проживає та її сина ОСОБА_3, який в квартирі ніколи не проживав, щоб їм чинилися перешкоди у користуванні квартирою, чи хтось інший намагався вселитися в квартиру ніколи на бачила.
Права членів сім'ї власника на користування житловим приміщенням врегульовані ст. 405 ЦК України, відповідно до вимог якої члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Аналогічну норму містить також ст. 156 ЖК України.
Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Вичерпного переліку таких поважних причин житлове законодавства не встановлює, в зв'язку з чим указане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи.
Таким чином, під час вирішення питання про втрату членом сім'ї наймача права на користування жилим приміщенням з'ясуванню підлягають термін його відсутності та поважність причин такої відсутності.
Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
За таких обставин суд приходить до висновку, що оскільки відповідачі не проживають у вказаній квартирі понад один рік без поважних причин, будь-які інші домовленості між ними і власником житла або законом не визначено, окрім того cудом не встановлено, що їм чиняться перешкоди у користуванні зазначеною квартирою, позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 259, 263-265, 268, 272, 280, 282 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, що зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя: