Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1324/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

12.03.2018 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Федишина І.В.,

з участю секретаря Коломієць Л.В.,

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Красилові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком № 23 по вулиці Колгоспній у селі Мала Клітна Красилівського району Хмельницької області та стягнення з нього на її користь понесених нею судових витрат у розмірі 640 грн.

На обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 зазначила, що згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.02.2003 № 576 вона є власником житлового будинку з надвірними будівлями під № 23 по вулиці Колгоспній у селі Мала Клітна Красилівського району Хмельницької області, де зареєстрована та постійно проживає. Також у даному будинку з 18.12.2007 зареєстрований колишній чоловік її сестри ОСОБА_2 ОСОБА_3 М.А., який у ньому не проживав та не проживає. Реєстрація відповідача в даному будинку була здійснена формально, з метою тимчасового документального посвідчення певного місця його проживання так, як з його слів, він не міг зареєструватись за місцем фактичного проживання ІНФОРМАЦІЯ_1 «а» або ОСОБА_4, 5АДРЕСА_1 у місті Красилові. При цьому відповідач переконав та запевнив її в тому, що така його реєстрація в її будинку є тимчасовою і на першу її вимогу він неодмінно зніметься з неї. Оскільки реєстрація відповідача в її будинку на час її здійснення не спричиняла їй будь-яких незручностей та перешкод, зважаючи на перебування відповідача в шлюбі з її сестрою, підтримання з ним гарних та дружніх відносин, вона погодилась на пропозицію відповідача та дозволила йому зареєструватись у її будинку. Підтвердженням цього факту є те, що після реєстрації в її будинку відповідач не поселявся та не проживав у ньому, не мав наміру цього робити так, як мав власну сімю та проживав з нею в місті Красилові. З травня 2010 року шлюбні відносини між відповідачем та ОСОБА_3 фактично припинились, вони стали проживати окремо, відповідач проживав у квартирі власної матері під № 8 по вулиці Я.Мудрого, 5 у місті Красилові, періодично їздив на роботу в м.Київ, а 22.07.2013 рішенням Красилівського районного суду Хмельницької області шлюб відповідача та ОСОБА_3 був розірваний. Після розірвання шлюбу з ОСОБА_3 відповідач обіцяв знятись із реєстрації в її будинку, а затримку з цим пояснював тимчасовою складністю щодо реєстрації в квартирі його матері та необхідністю оформлення повязаних із цим документів. Однак, з серпня 2015 року відповідач перестав відповідати на її телефоні дзвінки, змінив номер телефону, уникає зустрічей та спілкування, приховує місце свого перебування, ухиляється від зняття з реєстрації в її будинку, що змушує її звертатись із даним позовом до суду. Щодо її будинку, то відповідач не цікавився та не цікавиться ним, не проявляв та не проявляє щодо нього будь-якого інтересу, не приймав та не приймає будь-якої участі в його утриманні, ремонті та оплаті житлово-комунальних послуг, а також жодного дня не проживав у ньому. Будь-яких перешкод для відповідача в проживанні в даному будинку ніхто не спричиняв та не спричиняє, його формальна реєстрація в ньому без фактичного проживання, а також проживання у вищезазначеній квартирі матері в місті Красилові відповідали його інтересам та бажанням. Однак, незважаючи на викладене, всупереч вимогам закону, відповідач не реєструється за місцем фактично проживання та ухиляється із зняття з реєстрації в будинку позивача, чим порушує її права як його власника. До того ж, реєстрація відповідача в її будинку перешкоджає призначенню для неї субсидії на оплату житлово-комунальних послуг, оскільки при реєстрації відповідача разом з нею його дохід автоматично враховується до середньомісячного сукупного доходу її сімї, хоча насправді він не має до неї ніякого відношення. Просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування її житловим будинком та стягнути з нього на її користь понесені нею судові витрати.

У судове засідання позивач та її представник не прибули, представник надіслав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, щодо заочного розгляду справи не заперечив.

Відповідач у судове засідання не прибув, до суду повернулося рекомендоване повідомлення з відміткою про те, що за одержанням судової повістки на пошту він не з'явився, що свідчить про його відсутність за місцем проживання. Враховуючи, що відповідно до чч. 7, 8 ст. 128 ЦПК України судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку; днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, - слід вважати, що судова повістка ОСОБА_2 вручена належним чином, а тому судовий розгляд справи проводиться у відповідності до ч. 1 ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у ній доказів у порядку заочного розгляду.

Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом достовірно встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.02.2003 № 576 ОСОБА_1 є власником житлового будинку з надвірними будівлями під № 23 по вулиці Колгоспній у селі Мала Клітна Красилівського району Хмельницької області. В даному житловому будинку, крім ОСОБА_1 та ОСОБА_5 зареєстрований їхній шваґро ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, однак, за даною адресою не проживав. Добровільно знятись з реєстрації в будинку позивача відповідач не бажає.

Ці обставини підтверджуються: свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 20.02.2003, технічним паспортом на присадибний (індивідуальний) житловий будинок № 23 по вул. Колгоспній у с.М.Клітна Красилівського району Хмельницької області, довідкою № 38 від 26.07.2017 про склад сім'ї зареєстрованих у житловому будинку ОСОБА_1, довідкою № 31 від 22.05.2017, виданою Малоклітнянською сільською радою Красилівського району Хмельницької області, рішенням від 22.07.2013 Красилівського районного суду, довідкою № 03-38/386 від 06.06.2017 Красилівського РВ ДВС.

Відповідно до стст. 386, 391 Цивільного кодексу України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню; власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Статтями 150, 156 Житлового Кодексу УРСР передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди; члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням; до членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу; припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Частиною 2 статті 64 ЖК УРСР визначено, що до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки; членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону; житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником; член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

У ході судового розгляду справи встановлено, що ОСОБА_2 з часу своєї реєстрації в 2007 році в спірному будинку не проживає без поважних причин, що підтверджується наданими позивачем та дослідженими в судовому засіданні доказами, а тому слід визнати його таким, що втратив право користування житлом позивача.

Статтями 12, 13 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій; учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Однак відповідачем у ході судового розгляду справи не надано будь-яких заперечень чи спростувань фактів, викладених у позовній заяві.

Частиною 1 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому, враховуючи, що позов підлягає до задоволення повністю, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені нею судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись стст. 150, 156 ЖК України, стст. 386, 391, 405 ЦК України, стст. 2, 3, 12, 13, 23, 81, 95, 133, 141, 258, 264, 265, 272, 273, 280, 352, 354, 355 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житловим будинком № 23 по вулиці Колгоспній у селі Мала Клітна Красилівського району Хмельницької області.

Стягнути з ОСОБА_2 (31033, Хмельницька область, Красилівський район, с.Мала Клітна, вул. Колгоспна, 23), на користь ОСОБА_1 (31033, Хмельницька область, Красилівський район, с.Мала Клітна, вул. Колгоспна, 23, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1), судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя ОСОБА_6