Справа № 357/2425/18
У Х В А Л А

"15" березня 2018 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С ТА Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із цивільним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вказана позовна заява подана в одному екземплярі, без додатків та сплаченого судового збору.

Згідно даних програми електронного документообігу суду, позивачем подано пять аналогічних позовних заяв до одного й того самого відповідача з тим самим предметом позову та з тих самих підстав (ссправи №357/2414/18; 357/2421/18; 357/2424/18; 357/2425/18; 357/2427/18), дві позовні заяви з яких протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2018 року зареєстровано та передано до провадження судді Кошелю Б. І.

Цивільно-процесуальний кодекс України в редакції від 15.12.2017 року, усунув прогалини в законодавстві в питані впливу з боку сторін на вибір суддів шляхом подання численної кількості тотожних позовів.

Так, приписи п. 11 ч. 1 ст. 257 та ст. 185 ЦПК України спрямовані на запобігання маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями.

Суд звертає увагу позивачки, що відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Крім того, у своїй позовній заяві, ОСОБА_1 повідомила суд, що згідно з вимогами ст. 175 ЦПК України, нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача та з тих самих підстав, що є завідомим введенням суду в оману.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Ухвалою суду від 14.03.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстровану за №357/2421/18 було повернуто позивачці у звязку із зловживанням процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Нормами ч 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обовязків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Ст. 143 ЦПК України передбачені такі види заходів процесуального примусу:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обовязків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи вище викладене, суд вважає за необхідне позовну заяву повернути позивачу. Оскільки позивачкою протягом одного дня подано пять позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, суд визнає дії позивачки зловживанням процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями. Крім того, дії позивачки ОСОБА_1 є свідченням недобросовісного використання, наданих їй законом процесуальних прав, а тому застосовує до неї заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 528,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44, 143-144, 148, 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути позивачу.

Визнати дії ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами.

Стягнути з ОСОБА_1, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1., РНОКПП: НОМЕР_1 в дохід державного бюджету штраф у сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 528 грн. 60 коп.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя ОСОБА_3