Єдиний унікальний номер: 448/1589/17
Провадження № 2/448/397/18
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

14.02.2018 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Білоус Ю.Б.,

при секретарі Кривяк О.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області, треті особи Мостиська державна нотаріальна контора та ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивачка 04.12.2017року звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що 22.12.2007року помер її дідо ОСОБА_3, після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 2,0504 га, що належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЛВ №023443 від 09.11.2004року.

Стверджує, що за життя ОСОБА_3 склав заповіт, яким усе своє майно заповів їй. Вона бажає прийняти спадщину після смерті діда, однак, у встановлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту так як він знаходився у її батька ОСОБА_2 А відтак, стверджує, що строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин.

З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_3, який помер 22.12.2007року.

В підготовче засідання позивачка не зявилася, проте подала заяву, в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача Шегинівської сілььскої ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не зявився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову.

Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори, у підготовче судове засідання не зявився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності.

Третя особа ОСОБА_2 у підготовче засідання не зявився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання.

Судом встановлено, що 22.12.2007року відкрилась спадщина внаслідок смерті ОСОБА_3 (діда позивачки ОСОБА_1Й.).

До складу даної спадщини входить право власності на земельну ділянку площею 2,0504 га, що розташована на території Гусаківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Шегинівська сільська рада Мостиського району львівської області), призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (кадастровий номер земельної ділянки :13:000:0052), що належала спадкодавцю ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЛВ №023443 від 09.11.2004року.

Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець ОСОБА_3 склав заповіт від 11.05.2004року, яким усе своє майно заповів внучці ОСОБА_1 (позивачці у справі), яка бажає прийняти спадщину та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак після смерті діда у шестимісячний строк вона не звернулася вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №50331943 від 18.12.2017року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_3 в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3, які б претендували на спадщину, крім позивачки ОСОБА_1, немає.

Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця ОСОБА_3; копією свідоцтва про народження позивачки ОСОБА_1; копією свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_5; копією заповіту ОСОБА_3 від 11.05.2004року; копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі заповіту №5226053 від 01.06.2006року; копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЛВ №023443 від 09.11.2004року; інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) щодо спадкодавця ОСОБА_3 та іншими матеріалами справи.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» розяснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивачки ОСОБА_1, вона у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_3, оскільки їй не було відомо про існування вищевказаного заповіту.

Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивачки ОСОБА_1 щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_3

Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем предявленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивачки і визначення їй додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_3

Керуючись ст. ст.12, 13, 76-81, 141, 200, 206, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання нею заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, який помер 22.12.2007року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.Б. Білоус

Рішення набрало законної сили: «___»___________ 20 р.

Суддя Ю.Б. Білоус