ПОСТАНОВА

Іменем України

03 березня 2018 року м. Кропивницький

справа № 398/4064/17

провадження № 22-ц/781/572/18

Апеляційний суд Кіровоградської області в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Черненко В.В.

суддів - Карпенка О.Л., Мурашка С.І.

за участю секретаря - Гончар В.В.

часники справи: без участі сторін

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.12.2017 року, суддя Нерода Л.М., по справі за позовом Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків спричинених втратою електронного засобу контролю, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області звернувся в суд із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків спричинених втратою електронного засобу контролю.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.12.2017 року позовну заяву із додатками Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків спричинених втратою електронного засобу контролю повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції в звязку з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно ст.367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції зазначив, що відповідно до п. 3.3. "Положення про порядок застосування електронних засобів контролю", затвердженого Наказом МВС України №696 від 09.08.2012 року (на момент правовідносин), отримавши ухвалу слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, не повязаного з позбавленням волі, якою на підозрюваного (обвинуваченого) покладено зобовязання носити ЕЗК, слідчий або співробітник оперативного підрозділу за його дорученням зобовязаний негайно передати таку ухвалу для виконання до уповноваженого підрозділу за місцем реєстрації або проживання підозрюваного (обвинуваченого).

Представник уповноваженого підрозділу повинен зареєструвати таку ухвалу, про що письмово повідомити слідчого суддю, суд, що її виніс.

На письмову вимогу уповноваженого підрозділу слідчий або співробітник оперативного підрозділу за його дорученням зобовязаний забезпечити явку підозрюваного (обвинуваченого) до уповноваженого підрозділу у призначений день та час.

У призначений час слідчий або співробітник оперативного підрозділу за його дорученням зобовязаний прибути до уповноваженого підрозділу, де за участю представника органу внутрішніх справ під підпис оголошує підозрюваному (обвинуваченому) ухвалу слідчого судді, суду, а також про застосування ЕЗК, правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, що оформлюється протоколом про оголошення підозрюваному (обвинуваченому) ухвали слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу та вручення її копії (додаток 1) та протоколу про розяснення підозрюваному (обвинуваченому) правил користування електронними засобами контролю (додаток 2).

Протокол складається в 3-х примірниках (1-й - залишається у слідчого, 2-й - надається представнику уповноваженого підрозділу, який брав участь у слідчій дії, 3-й - надається особі, щодо якої обрано застосування ЕЗК).

Про встановлення ЕЗК уповноважений підрозділ негайно письмово повідомляє слідчого суддю або суд, що виніс ухвалу про застосування запобіжного заходу.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що докази, що підтверджують обставини викладені у позові не зазначено. Зазначені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху недоліки у визначений строк не усунуті, тому дану позовну заяву із додатками, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України (редакція від 15.12.2017 р.), слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді від 05.12.2017 р. позовна заява залишена без руху, як така, що не відповідає вимогам ст. 119 та ст. 120 ЦПК України, позивачу надано для виправлення недоліків строк п'ять днів з часу отримання копії цієї ухвали, яка одержана позивачем поштовим відправленням 13.12.2017 р. (а.с. 10).

Згідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України ( у редакції на час постановлення ухвали без руху) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до вимог частини 3 статті 3 ЦПК України, в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIІІ від 03.10.2017 року, який набрав чинності з 15.12.2017 року, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень ч.3 ст. 185 ЦПК України в разі невиконання ухвали суду про залишення скарги без руху, скарга вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання ухвали суду першої інстанції від 05.12.2017 року, представник Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області 18.12.2017 року до суду надіслав на виконання ухвали суду від 05.12.2017 року копії завірених документів, а саме: Журнал обліку осіб, до яких застосовуються електронні засоби контролю, довідки від 15.12.2017 року № 17456 та № 17455.

Відповідно до ч. 6 ст. 130 ЦПК України (у редакції на час пред'явлення позову), питання щодо зясування, які докази подані чи подаються кожною стороною для обґрунтування своїх доводів чи заперечень щодо невизнаних обставин, вирішуються судом у попередньому судовому засіданні.

Відповідно до розяснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у пункті 7,8 постанови № 2 від 12.06.2009 року, подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного

процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при

пред'явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Зазначене суд першої інстанції не врахував, тому повернувши позовну заяву, порушив порядок, встановлений для вирішення питання про відкриття провадження у справі, що є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, Апеляційний суд Кіровоградської області,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області задовольнити.

Ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.12.2017 року скасувати. Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Повний текст постанови складено 03.03.2018року .

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених ст..389 ЦПК України.

Головуючий:

Судді: