Справа № 212/2539/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2018 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі головуючого судді Козлова Ю.В., за участі секретаря судового засідання Мариненко І.О., розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду, у відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання технічними засобами заяву Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничозбагачувальний комбінат» про розяснення рішення Жовтневого районного суду м.Кривий Рогу від 12.10.2017 року по цивільній справі №212/2539/17 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо збагачувальний комбінат» про стягнення невиплаченої при звільненні вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Центральний гірничо збагачувальний комбінат» (надалі ПрАТ « ЦГЗК») звернулось з заявою про розяснення судового рішення, а саме: в резолютивній частині рішення окрім визначеної судом суми середнього заробітку, заявник просить вказати про виплату цієї суми з обовязковим утриманням з неї податків та інших обовязкових платежів чи без такої.

У рішенні Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 12.10.2017р. зазначено, що суд постановив стягнути з ПрАТ «ЦГЗК» - 17 441,88 грн. невиплаченої при звільненні вихідної допомоги та 33 402,72 грн. середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги.

Щодо порядку нарахування, утримання та перерахування до бюджету податку на доходи й інших обов'язкових платежів з виплачуваних сум, то враховуючи норми п.п. 14.1.180 статті 14 та п. 18.1 ст. 18 Податкового кодексу України, роботодавець як податковий агент зобов'язаний з доходу, що нараховується (виплачується) фізичній особі, нараховувати, утримувати та сплачувати до бюджету податок від імені та за рахунок коштів особи, якій виплачуються такі доходи.

Розрахунок середнього заробітку суд проводиться згідно положень Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою КМУ № 100 від 08.02.1995 року (далі Порядок), відповідно до змісту п.2 якого обчислення середньої заробітної плати працівника проводиться виходячи із виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передували місяцю звільнення. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Час протягом якого працівники згідно з чинним законодавством або з інших поважних причин не працювали і за ними не зберігався заробіток або зберігався частково, виключається з розрахункового періоду. А всі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахувань на податки.

Відповідно довідки ПрАТ «ЦГЗК», яка наявна у матеріалах справи, розрахунок середнього заробітку ОСОБА_1 визначений без виключення сум відрахувань на податки.

Учасники процесу в судове засідання не зявились, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про розяснення рішення.

Відповідно до ч.1 ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

При цьому ч.2 ст.271 ЦПК України визначає, що подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути предявлене до примусового виконання.

Відповідно до п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», питання роз'яснення рішення суду розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Тобто, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Роз'яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення, а саме, мають місце положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

У силу норм ЦПК України, суд роз'яснює своє рішення, у випадку, якщо це рішення є незрозумілим, для органу виконуючого рішення. При цьому законом не передбачене надання судом (суддею) юридичної допомоги по правових питаннях при виконанні рішення суду.

Відповідач в своїй заяві посилається на п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» №13 від 24.12.1999, згідно якого суд при винесенні рішення визначає зазначену суму без утримання податку й інших обовязкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення. Суд акцентує увагу заявника на тому, що в резолютивній частині зазначеного рішення судом дотримано цього правила.

Таким чином, відсутні підстави для розяснення судового рішення, воно є цілком зрозумілим та очевидним і не викликає труднощів при його виконанні, текст самого рішення судом викладено доступно для обох сторін у справі та без суперечностей.

Керуючись ст.271 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволення заяви Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничозбагачувальний комбінат» про розяснення судового рішення №212/2539/17 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства « Центральний гірничозбагачувальний комбінат» про стягнення невиплаченої при звільненні вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом пятнадцяти днів.

Суддя Ю. В. Козлов