Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
23.02.2018 394/113/18 2/394/145/18
У Х В А Л А

про залишення без руху

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання удаваним правочину, визнання спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя

В С Т А Н О В И Л А :

Позивачка звернулася до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області з позовом про визнання удаваним правочину, визнання спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя.

Дослідивши позовну заяву та додані документи, суддя приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги, яким має відповідати позовна заява.

Так, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, попередній розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Крім того, всупереч вимогам ст. 175 ЦПК України у позові не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та відповідача за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, не зазначено офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, якщо такі наявні.

Окрім того, ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Будь-яких документів, що підтверджують підстави звільнення від судового збору, якщо такі є, позивачем не надано.

Разом з тим, позивачка у прохальній частині позову просить відстрочити і розстрочити сплату судового збору.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Тобто, вказаною статтею передбачено вичерпний перелік підстав для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, основною умовою для відстрочення сплати судових витрат є майновий стан особи, що звертається до суду. Особа має довести, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує особу звертатися з таким проханням, при цьому на підтвердженння свого майнового стану особа має подати підтверджуючі документи. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу; документи про заборгованість перед іншими особами, тобто за комунальні послуги; документи про стягнення заборгованості в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо. Законодавство передбачає можливість відстрочення (розстрочення) сплати судового збору на певний строк, визначений календарною датою або до ухвалення судового рішення.

Позивачкою заявлена лише вимога про розстрочення і відстрочення сплати судового збору без будь-якої мотивації, а тим більше наведення обставин для вирішення такої вимоги і без зазначення строку розстрочення сплати збору, тобто звернення не відповідає положенням вищевказаної норми права, а відтак є необґрунтованим.

Відстрочення та розстрочення судових витрат є правом суду і можливе лише у виключних випадках за наявності належних доказів, що характеризують матеріальний стан сторони по справі.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Всупереч зазначеному, позивачем не наведено і не надано суду доказів неможливості сплати ним судового збору через відсутність грошових коштів.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Відповідно до Закону України Про судовий збір судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення правосуддя, зміцнення матеріально-технічної бази судів, включаючи створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційної системи, веб-порталу судової влади, комп'ютерних локальних мереж, сучасних систем фіксування судового процесу, придбання та обслуговування комп'ютерної і копіювально-розмножувальної техніки, впровадження електронного цифрового підпису та інше. Виходячи із змісту вищезазначеного Закону окреслено цільове призначення коштів, які поступають від сплати судового збору та актуальності потреб, на які спрямовуються вказані кошти,

Заявлені позивачкою обставини є недостатніми для задоволення заяви про відстрочення і розстрочення сплати судового збору, оскільки такі обставини, на які посилається позивачка не свідчать про тяжкий матеріальний стан сторони у розумінні Закону України «Про судовий збір». Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в порядку та розмірах, визначених Законом України «Про судовий збір».

У відповідності до розяснень, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Оскільки позивачем в позовній заяві обєднано кілька окремих позовних вимог, кожна з заявлених вимог є об'єктом справляння судового збору.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме необхідно зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та відповідача за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційну електронну адресу та адреси електронної пошти, якщо такі наявні, вказати відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, а також надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися та попередній розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи, а також сплатити судовий збір в розмірі передбаченому Законом України на розрахунковий рахунок № .

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 133, 136, 175,177, 185, ЦПК України, та Законом України "Про судовий збір", суддя,

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення і розстрочення судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання удаваним правочину, визнання спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя - залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити вказані недоліки, надавши йому не більше 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог у вказаний строк заява буде вважатися неподаною, і буде повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Новоархангельського

районного суду: /підпис/

З оригіналом згідно

Суддя Краснопольська Л.П.