____________________________________________________________________________________________________________________
провадження № 2/520/1060/18
УХВАЛА

про відкладення розгляду справи по суті

та встановлення порядку провадження у справі

м. Одеса

02.03.2018 року Київський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді Літвінової І.А., розглянувши без повідомлення учасників справи питання щодо подальшого провадження у цивільній справі № 520/16135/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та процентів за користування грошовими коштами,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді від 01.02.2018 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та процентів за користування грошовими коштами та відкрите провадження у справі № 520/16135/17.

Розгляд справи призначено провести в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Встановлено строк вчинення процесуальних дій учасниками справи - з 01 лютого 2018 року по 02 березня 2018 року.

Розгляд цивільної справи № 520/16135/17 по суті в порядку спрощеного провадження призначено почати 02 березня 2018 року без проведення судового засідання без виклику сторін.

Цією ж ухвалою відповідачу встановлено строк для подання до суду відзиву на позов - протягом пятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом пяти днів з дня вручення ухвали; клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін - протягом пятнадцяти днів із дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі постановлено направити відповідачу одночасно з копіями позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно із реєстром відправки вихідних документів Київського районного суду м. Одеси відправлення на імя відповідача ОСОБА_2 на адресу реєстрації вказаної особи: п/і 65098, м. Одеса, пров. 5-й Кондинського, 5, було здійснено 07.02.2018 року.

Станом на 02 березня 2018 року в матеріалах справи відсутнє підтвердження вручення поштового відправлення ОСОБА_2, у звязку із чим суд не має можливості зясувати ставлення відповідача щодо заявлених до нього позовних вимог, а також - щодо визначеного судом порядку розгляду справи.

Частиною другою статті 279 ЦПК України встановлено тридцятиденний строк з дня відкриття провадження у справі для початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного провадження, якщо судове засідання не проводиться.

Проаналізувавши обставини цивільної справи № 520/16135/17, суд доходить висновку про необхідність здійснення провадження та встановлення порядку розгляду цієї справи, виходячи із необхідності забезпечення сторонам належних умов для реалізації їх процесуальних прав.

Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Цивільний процесуальний кодекс України набув чинності новою редакцією. Однією з новел Кодексу є можливість розгляду цивільних справ в спрощеному проваджені без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи.

Частиною пятою статті 4 цього Кодексу встановлено, що жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Участь сторін у розгляді справи у випадку спрощеного провадження без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи реалізується шляхом заяв по суті справи, до яких відносяться позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору і в разі необхідності додають докази.

Право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене частиною 4 статті 174 ЦПК України.

Наведене вказує, що через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, обєктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обовязків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., ReportsofJudg mentsand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero?st Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Отже, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та процентів за користування грошовими коштами, з урахуванням основних засад національного судочинства та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне встановити такий порядок судового провадження, який максимально забезпечить реалізацію права сторін на змагальність.

Суд констатує порушення строків, встановлених статтею 279 ЦПК України, але визначає пріоритетним встановлення судової процедури у цій справі, яка має на меті сприяння реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, повязаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Керуючись Конституцією України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-4, 11, 174, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк вчинення процесуальних дій учасниками цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та процентів за користування грошовими коштами з 02 березня 2018 року до встановлення судом факту реалізації права відповідача на подання відзиву на позовну заяву, позивача на подання відповіді на відзив, відповідача заперечень щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення - в порядку і строки, встановлені для подання заяв по суті справи ухвалою по цій справі від 01.02.2018 року.

Розгляд цивільної справи № 520/16135/17 по суті в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання без виклику сторін за наявними у справи матеріалами почати після виконання умов абзацу першого резолютивної частини цієї ухвали.

Додатково розяснити сторонам, що позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

До початку розгляду справи по суті сторони можуть звернутися до суду із заявою про застосування процедури врегулювання спору за участю судді у порядку, встановленому статтями 201-205 ЦПК України.

Розяснити сторонм, що проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Під час проведення спільних нарад суддя зокрема здійснює дії, спрямовані на мирне врегулювання сторонами спору. Суддя може запропонувати сторонам можливий шлях мирного врегулювання спору. Під час закритих нарад суддя має право звертати увагу сторони на судову практику в аналогічних спорах, пропонувати стороні та (або) її представнику можливі шляхи мирного врегулювання спору.

Заяву про врегулювання спору за участю судді повинна відповідати вимогам, встановлених ст. 183 та ч. 1 ст. 201 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала окремо від рішення суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень в день її складання. З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ki.od.court.gov.ua.

Суддя Літвінова І. А.