ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/599/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Колесник О.М., розглянувши матеріали справи за скаргою ОСОБА_2 на рішення конкурсної комісії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду зі скаргою на рішення конкурсної комісії.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22.11.2017 року заявниці був наданий 5-денний термін з дня отримання ухвали для усунення недоліків позову, а саме: назва поданого документу звернення не відповідає позовному провадженню; не зазначено відповідача, з зазначенням місця його проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; не чітко викладена прохальна частина (зміст позовних вимог) документу; не сплачено судовий збір відповідно до кількості та характеру позовних вимог (майновий і немайновий характер) згідно Закону України «Про судовий збір» в редакції на день звернення до суду.

Копія вказаної ухвали направлялась 23.11.2017 року на адресу місця проживання заявниці ОСОБА_2 вказаних у скарзі. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України (що діє з 15.12.2017 року) передбачено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як ск5аржниця ОСОБА_3 жодного разу не поцікавилась провадженням у справі за своєю скаргою, вимог ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 23.11.2017 року не виконали, відповідно до вимог ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява визнається неподаною та повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_2 на рішення конкурсної комісії - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ : О.М. КОЛЕСНИК