Справа № 308/2076/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02.03.2018 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

Перечинська районна кредитна спілка «Туря» звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обовязок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

У порушення вимог з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 прожиткових мінімумів для працездатних громадян.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» передбачено, що з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 1762 грн.

Відповідно до заявленої позивачем ціни позову 83916,04 грн., у даному випадку підлягає до сплати судовий збір у розмірі 1762,00 грн.

Що ж стосується клопотання про відстрочення сплати судового збору, то у відповідності до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але враховуючи майновий стан сторони та не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як розяснено у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, виходячи з системного аналізу вищенаведених норм законодавства, слід дійти висновку, що відстрочення, розстрочення або звільнення особи від сплати судового збору є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається, виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, а також доказів, які це підтверджують.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач додав до позовної заяви клопотання про відстрочення сплати судового збору, яку обґрунтовує скрутним матеріальним становищем внаслідок арешту коштів та відсутністю доступу до власних коштів. При цьому, до позовної заяви не долучено доказів, які б могли підтвердити дійсний майновий стан позивача, що унеможливлює вирішення питання про звільнення від сплати судового збору. Додані до клопотання лист з Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ у Закарпатській області № 3278/16 від 23.01.2018 року про арешт коштів боржника 09.02.2012 року, а також довідка вих. № 891 відділення № 36 АТ «УкрСиббанк», датована 19.10.2016 року, та копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, датована 20.10.2016 року, на які посилається позивач, не можуть свідчити про теперішній майновий стан позивача, який звернувся до суду 28.02.2018 року.

Оцінюючи докази, надані на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі, приходжу до висновку, що позивачем не доведено належними та достатніми доказами, що майновий стан позивача унеможливлює сплату ним судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання документу, що підтверджує сплату судового збору за майнову вимогу у розмірі 1762,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У випадку, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_4