ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/2627/15-ц
Провадження № 2-с/210/11/18
У Х В А Л А

іменем України

"01" березня 2018 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2 розглянувши матеріали заяви ОСОБА_3 про скасування судового наказу від 26.06.2015 року у справі №210/2627/15-ц, провадження №2-н/210/419/15, виданого за заявою КПТМ «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_3 про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся з вищевказаною заявою до суду 28 лютого 2018 року.

Згідно ст. 170 ЦПК України Боржник має право протягом пятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) імя (прізвище, імя та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Дослідивши матеріали заяви доходжу висновку про необхідність повернення заяви без розгляду відповідно до п. 6 ст. 170 ЦПК України виходячи з наступного.

Так, боржником не сплачено судовий збір за подання відповідної заяви. Гр. ОСОБА_3 в тексті своєї заяви посилається на п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» зазначаючи, що за подання такої заяви судовий збір не справляється.

Проте з вказаними твердженнями заявника неможливо погодитись, оскільки, як раніше зазначалось , у відповідності ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 4-2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу ставка судового збору становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 88,10 гривень.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким ЦПК України викладено в новій редакції. Відповідні зміни також були внесені до Закону України «Про судовий збір».

Дійсно, п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір не справляється за подання: заяви про скасування судового наказу. Однак дана норма діяла до 15.12.2017 року. Крім того, саме з моменту набранням чинності змін та викладенням ЦПК України в новій редакції, внесенням змін до ЗУ «Про судовий збір» законодавцем введена ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу та передбачено обовязок боржника сплатити вказаний збір.

Конституційний Суд України у рішенні від 09 лютого 1999 року у справі №1-рп/99 зазначив, що принцип, закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

У разі існування неузгодженості між нормами, виданими одним і тим самим нормотворчим органом, застосовується акт, виданий пізніше, навіть, якщо прийнятий раніше акт не втратив своєї чинності. Така неузгодженість може виникнути внаслідок того, що прийняття нової норми не завжди супроводжується скасуванням «застарілих» норм з одного й того ж питання.

Отже, обовязок заявника передбачений ч. 5 ст. 170 ЦПК України, в редакції від 15.12.2017 року, та полягає у сплаті судового збору та долученні квитанції до своєї заяви.

Дослідивши матеріали заяви доходжу висновку про необхідність повернення заяви без розгляду у відповідності до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у звязку з неналежним її оформленням, а саме відсутності документу, що підтверджує сплату судового збору.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 170, 171, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про скасування судового наказу від 26.06.2015 року у справі №210/2627/15-ц, провадження №2-н/210/419/15, виданого за заявою КПТМ «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_3 про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги, - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали про повернення заяви без розгляду повернути заявнику, разом з доданими до неї додатками

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В. Є. Сільченко