Провадження № 2-п/761/41/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Мальцева Д.О.

за участю секретаря Шилан Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПрАТ «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Відповідач не погоджуючись із вказаним рішенням звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Заява обґрунтована тим, що в судове засідання відповідач не з'явився через його неналежне повідомлення. Крім цього, відповідач зазначає, що судом при розгляді справи по суті було допущено порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору. Вказані обставини на думку відповідача є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

У судовому засіданні відповідач підтримав подану заяву та просив її задовольнити.

Представник позивача у судове засідання не з'явився про причини неявки суд не повідомив. У відповідності до ч.1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених по дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи викладене, а також відсутність доказів, які б свідчили про неналежне повідомлення позивача, суд вважає за можливим розглянути заяву за його відсутності.

Суд дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

03 серпня 2017року Шевченківський районний суд м. Києва ухвалив заочне рішення яким було позов ПрАТ «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків задоволено.

Згідно посилань, вказаних у заяві відповідача, останній не з'явився в судове засідання оскільки був неналежним чином повідомлений про дату час та місце проведення судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причини і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як свідчать матеріали справи, у судове засідання, призначене судом на 12.04.2017р. відповідач не з'явився, про місце, час судового засідання відповідач повідомлявся судом належним чином за адресою місця реєстрації відповідача. Позовна заява та ухвала суду про відкриття провадження з датою судового засідання направлялась на адресу реєстрації відповідача відповідно до довідки наданої адресно-довідковимм підрозділом ГУДМС України.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ч.4 ст.169, ч.1 ст. ст.224 ЦПК України, які не передбачають встановлення або не встановлення судом поважності або неповажності неявки відповідача, так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами не явки відповідача та/або його представника.

Суд вважає, що оскільки відповідач знав або міг знати про пред'явлення до нього позову, перешкод для надання заперечень у нього не існувало. Таким чином суд вважає, що заперечення (відзив) не подані відповідачем без поважних причин.

Щодо третьої обов'язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення. Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь - який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви не є тією обов'язковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Не є доказом одне лише посилання на можливість у майбутньому в здобутті такого доказу.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають їз встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням відсутності поважності причин неподачі до судового розгляду заперечень на позовну заяву, а також відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Виходячи з вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2287, 288 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПрАТ «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди- залишити без задоволення.

Відповідно до ч.4 ст.28731 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя