Справа № 203/3196/17
Провадження № 2/0203/185/2018
19.02.2018 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Єдаменка С.В.,
при секретарі Пилипенко А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог - Центральний відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про звільнення майна з під арешту, -
До Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулось ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог - Центральний ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, про звільнення майна з під арешту. В обґрунтування позову зазначено, що між ОСОБА_1 та АКІБ «УкрСиббанк» був укладений кредитний договір, умовами якого є надання у тимчасове користування коштів. В забезпечення належного виконання зобов'язань за кредитним договору був укладений іпотечний договір за умовами якого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як іпотеко давці передали в іпотеку нерухоме майно. В 2012 році АКІБ «УкрСиббанк» відступило ТОВ «Кей-Колект» право вимоги за кредитним та іпотечним договорами. При зверненні стягнення на майно іпотеки позивачем було виявлено, що на іпотечному майні накладено арешт. Арешт на іпотечне майно був накладений в порядку примусового виконання рішень. Підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки на користь інших кредиторів відсутні через те, що вони не є іпотекодержателями іпотечного майна. За цих обставин позивач просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, а саме АДРЕСА_1, яка перебуває під арештом на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження ВП № 463667441 від 06 лютого 2015 року, виданою Кіровським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, стягнути з відповідачів на користь позивача витрати зі сплати судового збору.
Представник позивача для розгляду справи по суті не з'явився, про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якому зазначив, що не заперечує проти заочного розгляду справи. В судових засіданнях де був присутній представник позивача справа по суті не розглядалась.
Відповідачі в судові засідання не з'явились, про місце, час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином. За цих обставин, суд вважає за можливим розглянути дану цивільну справу у заочному порядку відповідно до вимог Глави 11 ЦПК України, та у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України провести розгляд справи по суті без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Третя особа без самостійних вимог в судові засідання не з'явилась, про місце, час та дату розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.
Дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав.
11 червня 2012 року між ПАТ «УкрСиббанк» та ТОВ «Кей-Колект» було укладено договір факторингу № 4 за умовами якого ПАТ «УкрСиббанк» передало ТОВ «Кей-Колект» право вимоги за кредитними договорами. (а.с.20-24) Згідно виписки з додатку № 1 до Договору факторингу № 4 від 11 червня 2012 року ТОВ «Кей-Колект» набуло право вимоги за кредитним договором укладеним з ОСОБА_1 (а.с.25)
11 червня 2012 року між ПАТ «УкрСиббанк» та ТОВ «Кей-Колект» було укладено договір про відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, у відповідності до якого ПАТ «УкрСиббанк» передало ТОВ «Кей-Колект» право вимоги за договорами іпотеки. (а.с.26-28) Згідно виписки з додатку № 1 до Договору про відступлення прав вимоги за договорами іпотеки від 11 червня 2012 року, ТОВ «Кей-Колект» набуло право вимоги за договором іпотеки укладеним з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (а.с.29)
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 83590473 сформованої 28 березня 2017 року вбачається, що на іпотечне нерухоме майно було накладено арешти згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серії та номер ВП № 46366774 виданої 06 лютого 2015 року Кіровським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції в Дніпропетровській області. (а.с.30-32)
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» (надалі ЗУ «Про іпотеку») іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно зі ст. 572 Цивільного Кодексу України (надалі ЦК України) в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Положеннями ст. 3 ЗУ «Про іпотеку» визначено, що у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі її/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Статтею 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» встановлено, що пріоритет обтяжень визначається у черговості їх реєстрації. Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження. Наведене кореспондується і з положеннями ст. 18 Закону України «Про заставу».
Відповідно до ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження», про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо їй стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна; для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю.
З огляду на викладене, враховуючи, що позивач набув право вимоги за вищевказаними кредитним договором та договором іпотеки, проте наявність арешту, накладеного з метою виконання зобов'язань в межах виконавчих проваджень позбавляє його можливості реалізувати своє право звернення стягнення на квартиру, що належить відповідачам, враховуючи, що у позивача наявний пріоритет щодо звернення стягнення на іпотечне майно, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги та звільнити іпотечне майно з-під арешту.
Згідно ст. 141 ЦПК України за результатами розгляду сума судового збору, сплаченого позивачем за заявлені вимоги (а.с.27), підлягає стягненню з відповідачів в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст. 572 Цивільного Кодексу України, ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження», ст. ст. 1, 3 Закону України «Про іпотеку», ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», ст.ст. 12, 76-80, 137, 141, 263-265, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 - задовольнити.
Звільнити з-під арешту майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, який був накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: ВП № 46366774 від 06 лютого 2015 року Кіровським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції в Дніпропетровській області.
Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 273, 284, 289 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем та третіми особами до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська, а з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - безпосередньо до апеляційного суду. Строк подання апеляційної скарги - 30 днів з дня його проголошення .
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення також може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Строк апеляційного оскарження в такому випадку починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення складено 27.02.2018.
Суддя С.В. Єдаменко