Справа № 202/363/18
Провадження №2/202/917/2018
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22 лютого 2018 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.

за участю секретаря Вітько Є.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 у січні 2018 року звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 06 вересня 2014 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції було зареєстровано шлюб між нею та відповідачем. Під час перебування у шлюбі у неї з відповідачем народилася дитина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка після розірвання шлюбу буде проживати з нею.

Вказала, що сімейне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини. Шлюбні відносини фактично припинені з березня 2017 року, спільного господарства не ведуть з листопада 2017 року, подальше збереження шлюбу не можливе, у звязку з чим, просила розірвати шлюб.

Позивачка в судове засідання не зявилася. Відповідно до заяви від ОСОБА_1 від 22.02.2018 року просила суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила шлюб розірвати, зазначивши, що спір щодо поділу майна та місця проживання дитини відсутній. Просила змінити прізвище на дошлюбнеВойчишина.

Відповідач у судове засідання не зявився. Відповідно до заяви ОСОБА_2 від 22.02.2018 року просив суд розглядати справу без його участі, позовні вимоги визнав та не заперечував щодо розірвання шлюбу, зазначивши, що майновий спір та спір щодо місця проживання дитини відсутній.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

З матеріалів справи судом встановлено, що06 вересня 2014 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції було зареєстровано шлюб міжВойчишиною Т.В. та ОСОБА_2О ., про що зроблено відповідний актовий запис за № 739, прізвище дружини після одруження ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про одруження, серії І-КИ № 281626.

У зазначеному шлюбі у сторін народилася дитина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії І-КИ № 547951, виданого Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції.

Також, встановлено, що між сторонами були фактично припинені шлюбні стосунки з березня 2017 року та сторони не ведуть спільного господарства з листопада 2017 року, примирення неможливе. Дитина після розірвання шлюбу буде проживати з матірю, спір з цього приводу та щодо поділу майна у сторін відсутній.

Відповідно до ст. 120 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя.

Суд враховує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони не бажали поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення не приймають, оскільки збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним.

Причиною розпаду сімї є відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини.

При постановленні рішення суд враховує те, що сімейно-шлюбні відносини припинені, спір щодо місця проживання дитини відсутній, сторони наполягали на розірванні шлюбу, зберігати шлюб не бажають, тому суд дійшов висновку, що сімя сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України сплачений позивачкою судовий збір підлягає стягненню з відповідача на її користь.

Керуючись ст. ст. 104, 110 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП: НОМЕР_2)про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1) та ОСОБА_2 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП: НОМЕР_2), зареєстрований06 вересня 2014 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис за № 739, які мають малолітню дитинуІвченко ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, - розірвати.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу змінити наВойчишина.

Стягнути з ОСОБА_2 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП: НОМЕР_2)на користь ОСОБА_1 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1) судові витрати в сумі 704 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.П. Слюсар