Провадження № 2/760/1212/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Усатової І.А.,

за участю секретаря Літвінчук А.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справуза позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 02.02.1965 між ним та відповідачкою укладений шлюб.

Вказує, що сімейне життя з відповідачкою не склалося.

04.09.2017 ухвалою судді відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду.

19.02.2017 відповідачем в судовому засіданні заявлено клопотання про призначення строку для примирення з метою збереження сім'ї.

Представник позивача у судовому засіданні проти надання строку на примирення не заперечувала, однак, пояснила, що позивач просив розірвати шлюб.

Вислухавши думку сторін, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, подружжю слід надати строк для примирення, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 7 статті 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Частиною 3 статті 105 СК України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя передбачені статтею 112 СК України, зокрема, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними у пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене частиною 1 статті 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 ЦПК України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Виходячи з вимог закону та обставин даної справи, суд вважає, що з метою примирення і збереження сім'ї, сторонам необхідно надати строк для примирення терміном на чотири місяці.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 251 ЦПК України, суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 105, 111-112 СК України, п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007р. № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», на підставі ст.ст. 240, 251, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про призначення строку для примирення - задовольнити, надавши сторонам строк для примирення терміном на чотири місяці, до 21.05.2018.

Призначити справу до судового розгляду на 21.05.2018 о 09:15.

Ухвала суду в частині зупинення провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: