АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2018 року

м. Харків

Справа № 643/6475/16-ц

Провадження № 22ц/790/154/18

Апеляційний суд Харківської області в складі колегії суддів:

головуючого - Котелевець А.В,

суддів - Піддубного Р.М., Швецової Л.А.,

за участю секретаря - Огар І.В.,

імена сторін:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - ОСОБА_2,

треті особи - державний нотаріус Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Туревська С.О., приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Анна Анатоліївна,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_5 - представника ОСОБА_2 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 24 травня 2017 року в складі судді Погасій О.Ф.

у с т а н о в и в:

В травні 2016 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом до ОСОБА_2, за участю третіх осіб - державного нотаріуса Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Туревської С.О., приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної Анни Анатоліївни, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що після смерті її бабусі ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1.

За життя померла склала заповіт, нотаріально посвідчений державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Сукачовим М.О. за реєстровим номером № 2-55, згідно з яким заповіла все своє майно їй.

За життя вона проживала в квартирі АДРЕСА_1 разом з батьком ОСОБА_8, померлим ІНФОРМАЦІЯ_6, та бабусею, вела з ними господарство та доглядала їх.

Зазначала, що у встановлений законом строк вона не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки є матір'ю-одиначкою багатодітної малозабезпеченої родини. Вона народила: ІНФОРМАЦІЯ_3 - доньку ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4 - сина ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_5 - сина ОСОБА_11. Бабуся померла, коли вона була на шостому місяці вагітності та страждала від токсикозу.

Посилаючись на те, що вона є єдиною спадкоємицею за заповітом, прийняти спадщину в установлений законом строк не могла з поважних причин, ОСОБА_1 просила визначити додатковий строк тривалістю три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Відповідач в особі свого представника ОСОБА_5 позов не визнав, посилаючись на його безпідставність.

Справа розглянута за відсутності третіх осіб, які письмових заперечень проти позову не надали.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 24 травня 2017 року позов задоволено.

ОСОБА_1 визначено строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 терміном у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення мотивовано тим, що позивач була зайнята через наявність малолітніх дітей та через свою вагітність. Фактично проживаючи разом з заповідачем, вважала себе такою, що прийняла спадщину, довірилась своїй сестрі ОСОБА_2, яка пообіцяла самостійно оформити спадщину на двох, віддала останній правовстановлюючі документи на квартиру та своєчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Причини, внаслідок яких позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_6, суд першої інстанції вважав поважними.

07 червня 2017 року ОСОБА_5 - представник ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального, процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду не відповідає вимогам статті 215 ЦПК України (в редакції 2004 року), а саме: текст складено з точки зору позиції позивача; описова частина, в якій відсутні відомості щодо прийняття спадщини спадкоємцем за законом ОСОБА_2, перевантажена описом обставин, які не мають значення для справи; обгрунтування причин пропуску строку в мотивувальній частині відсутнє.

05 вересня 2017 року ОСОБА_12 - представник ОСОБА_1 подала до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на повне з'ясування обставин, що мають значення для справи, просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Треті особи рішення суду першої інстанції не оскаржили, своїх заперечень на апеляційну скаргу не надали.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України - в межах доводів та вимог апеляційної скарги - судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Матеріали справи свідчать, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_13, ОСОБА_6, ОСОБА_8 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 17 березня 1998 року Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду за реєстраційним НОМЕР_1.

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_13 помер.

Після смерті ОСОБА_13 спадщину прийняв його син ОСОБА_8 Згідно з Дублікатом свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_8 є спадкоємцем майна ОСОБА_13 (у тому числі з урахуванням ? частки майна, від якого відмовилась дружина померлого ОСОБА_6.).

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_8 помер.

Після його смерті спадкоємцями за законом першої черги є син ОСОБА_14, дві доньки ОСОБА_1 - позивач, ОСОБА_2 - відповідач, а також мати ОСОБА_6

З заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 звернулись син - ОСОБА_14 та донька ОСОБА_1 Донька ОСОБА_2 спадщину прийняла, оскільки на момент відкриття спадщини була неповнолітньою. ОСОБА_6 спадщину прийняла фактично, оскільки на день смерті сина проживала разом з померлим та була зареєстрована за адресою спірного житла.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла (а. с. 122, 182, 185, 187, 191, 203, 213 т. 2).

Після смерті ОСОБА_6 в установлений законом строк з заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_2

За життя ОСОБА_6 склала заповіт, нотаріально посвідчений державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Сукачовим М.О. за реєстровим номером № 2-55, згідно з яким заповіла все своє майно ОСОБА_1

ОСОБА_1 у встановлений законом строк з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті бабусі не звернулась.

Із постанови державного нотаріуса Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Туревської С.О. від 13 травня 2016 року вбачається, що позивачу відмовлено у видачі Свідоцтва про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв'язку з пропуском строку (а. с. 20 т. 1).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті 1222, частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина 1 статті 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснено в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особі (частина 1 статті 42 ЦПК України).

Звертаючись з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, позивач як на поважність причин пропуску строку вказала, що є матір'ю-одиначкою багатодітної малозабезпеченої родини, народила ІНФОРМАЦІЯ_3 - доньку ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4 - сина ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_5 - сина ОСОБА_11. Бабуся померла, коли вона була на шостому місяці вагітності та страждала від токсикозу.

При цьому позов пред'явлено лише до ОСОБА_2

Суд першої інстанції на це уваги не звернув та, не залучивши до участі у справі в якості належної особи іншого спадкоємця за законом після смерті батька позивача - ОСОБА_14, розглянув справу по суті.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні - це певна річ, щодо якої виник спір.

Разом з тим, за обставин, коли розгляд справи потребує залучення до участі у справі осіб, які мають відношення до предмета спору, а питання про залучення ОСОБА_14 в якості належної особи судом першої інстанції не вирішено, апеляційної суд відмовляє у позові з цих підстав. При цьому обґрунтованість позовних вимог (розгляд справи по суті) не перевіряється.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміні судового рішення є неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права (пункти 1, 4 частини 1 статті 376 ЦПК України).

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а судове рішення скасувати та ухвалити нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Керуючись статтями 367, 374 ч. 1 п. 2, 376, 382 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 - представника ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 24 травня 2017 року скасувати та ухвалити нову постанову.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участю третіх осіб - державного нотаріуса Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Туревської С.О., приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної Анни Анатоліївни, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 08 лютого 2018 року.

Головуючий А.В.Котелевець

Судді Р.М.Піддубний

Л.А.Швецова