Справа № 484/560/18
Провадження № 2/484/570/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.02.2018 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Медведєва Н.А. вивчивши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої залиттям квартири

ВСТАНОВИЛА:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової завданої залиттям квартири в розмірі 11673грн. та моральної шкоди в сумі 10000грн.

Мотивуючи позовні вимоги позивач вказав, що з вини відповідача, яка проживає у ІНФОРМАЦІЯ_1, відбулось залиття її квартири №4 в тому ж будинку.

До позовної заяви додане клопотання про звільнення від сплати судового збору, в якій вказано, що позивач є одинокою матірю, малозабезпеченою особою, крім того у звязку з різким погіршенням здоровя вона була висушена звернутись до лікарів та пройти курс лікування, що коштує чимало. Оскільки вона перебуває у вкрай скрутному майновому становищі вона не може сплатити судовий збір.

Відповідно до вимог ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз'яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові Пленуму від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До клопотання позивачем додані копії виписок з медичних карток хворого, з яких вбачається, що позивач працює лікарем КЗ «ПМУПМСД», тобто має постійне місце роботи та стабільний заробіток. Довідка про доходи позивачем суду не надана.

Не надані також позивачем докази на підтвердження її витрат на проходження курсу лікування.

Жодних доказів того, що позивач є малозабезпеченою особою суду не надано.

Таким чином в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити. Клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення розміру судового збору суду не надано.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної зави додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В позовній заяві позивачем обєднано дві позовні вимоги: про стягнення майнової шкоди та стягнення моральної шкоди.

Частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що за позовні вимоги, які подані фізичною особою, майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового характеру - у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осібскладає 1762 грн., а тому позивач має сплатити всього 1409,60грн. (704,80грн.+ 704,80грн.) судового збору за вимогу немайнового характеру за наступними реквизитами: Отримувач коштів Первомай.УК/Первомайський р-н 22030001 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38011820 Банк отримувача ГУДКСУ у Миколаївській обл. Код банку отримувача (МФО) 826013 Рахунок отримувача 0294 Код класифікації доходів бюджету 22030001 Призначення платежу Судовий збір, за розгляд справи Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області, .

Крім того, відповідно до п. 5, 8, 10 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч.5, 3 ст. 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Частина 2 та 4 статті 83 ЦПК України визначає, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивач стверджує, що відповідач проживає в ІНФОРМАЦІЯ_2, однак жодного доказу на підтвердження вказаного суду не надано. Крім того, в позові не вказано із наданням доказів хто є власником квартири АДРЕСА_1.

На підставі викладеного вище, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, зобовязавши позивача усунути вище вказані недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 83, 84, 175, 177, 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої залиттям квартири залишити без руху, зобовязавши позивача усунути вище вказані недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.А.Медведєва