Справа № 573/44/18
Номер провадження 2/573/90/18
РІШЕННЯ

іменем України

15 лютого 2018 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області в складі:

головуючої судді: Черкашиної М.С.

при секретарі: Терещенко О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Білопіллі справу за позовом ОСОБА_1 до Білопільської міської ради Сумської області, третя особа: Білопільська районна державна нотаріальна контора Сумської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Білопільської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла його мати - ОСОБА_2. Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, в тому числі на житловий будинок АДРЕСА_2 та земельні ділянки для обслуговування житлового будинку площею 0,0100 га, для ведення селянського господарства площею 0,0313 га, посвідчених Державними актами на право власності на земельні ділянки, що належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 червня 2005 року. Заповітного розпорядження ОСОБА_2 за життя не складала, спадкоємцем першої черги за законом є позивач. Своєчасно позивач спадщину не прийняв у зв'язку із періодичним відрядженням по роботі поза межами Білопільського району. На даний час ОСОБА_1 не може отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом і вільно розпоряджатись спадковим майном, так як пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини. Посилаючись на те, що він не може реалізувати своє право на спадщину за законом, позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після матері - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, тривалістю один місяць.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, надав до суду письмову заяву про те, що підтримує заявлений позов, просить розглянути справу у його відсутність (а. с. 31 ).

Представник відповідача - Білопільської міської ради Сумської області у судове засідання не з'явився, письмовою заявою повідомив, що проти позову не заперечує, просить розглянути справу без участі представника міської ради (а. с. 30).

Представник третьої особи - Білопільської районної державної нотаріальної контори у судове засідання також не з'явився. Нотаріус надіслала письмову заяву про розгляд справи без її участі, при винесенні рішення покладається на розсуд суду (а. с. 28).

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Повно, всебічно і об'єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості і взаємозв'язку, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У відповідності до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Судом встановлено, що матір'ю «ОСОБА_1», ІНФОРМАЦІЯ_1, є «ОСОБА_2», що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2

Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3, виданого 24 червня 2008 року на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 червня 2005 року, ОСОБА_2 на праві власності належала земельна ділянка для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд площею 0,1000 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3

Державним актом на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4, виданого 24 червня 2008 року на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 червня 2005 року, ОСОБА_2 на праві власності належала земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,0313 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 (а. с. 16).

Житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_4 було зареєстровано як об'єкт нерухомого майна, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно за ОСОБА_2 (а. с. 14).

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року (а. с. 12).

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

Із інформаційної довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори Сумської області від 20 січня 2018 року за № 50616740 вбачається, що спадкова справа після ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, не заводилися, будь-яка інформація у спадковому реєстрі відсутня (а. с. 29).

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 має право на спадщину, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року матері ОСОБА_2, однак він не може реалізувати його у зв'язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, а отже право останнього підлягає захисту в судовому порядку.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

У відповідності до роз'яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з позовної заяви, позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини у зв'язку із періодичним відрядженням по роботі за межами Білопільського району Сумської області, що стверджується довідкою філії «Сумська дорожньо-експлуатаційна дільниця» (а. с. 17).

Суд вважає, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після матері з поважних причин, у зв'язку з чим позовні вимоги останнього підлягають задоволенню.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1220, 1223, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року № 7, ст. ст. 10, 81, 200, 247, 259, 265, 273, 354-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 (паспорт серія НОМЕР_6, зареєстрованого та проживаючого за адресою: 40035, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до Білопільської міської ради Сумської області (, місце знаходження: 41800, м. Білопілля, вул. Соборна, 70 Сумської області), третя особа: Білопільська районна державна нотаріальна контора Сумської області (місце знаходження: 41800, Сумська область, м. Білопілля, вул. Торгова Площа, 27), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, тривалістю один місяць з дня набрання чинності рішенням суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п. п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя :