Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/205/18
Провадження №2/433224/18
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"09" лютого 2018 р. суддя Троїцького районного суду Луганської області Певна О.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Луганської міської ради, третя особа Третя державна нотаріальна контора міста Луганськ, про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

06 лютого 2018 року позивач звернувся до Троїцького районного суду Луганської області із вищевказаною позовною заявою.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя зазначає, що поданий позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, в порушення приписів ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить:

-ідентифікаційних кодів юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача (п.1));

-підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим позовом та з тих самих підстав (п.10).

Згідно з п. 8 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч зазначеній нормі позивачем не зазначено про надання всіх доказів, а також не вказана інформація з приводу того, у кого саме знаходяться оригінали поданих доказів.

Також суд звертає увагу на те, що згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобовязаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Додані позивачем до заяви документи всупереч вимогам п. 2 ст. 95 ЦПК України не завірені належним чином.

Крім того суд зазначає, що при відкритті провадження суд має зясувати предмет і підстави позову.

Зазначене також відповідає п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», згідно якого у позивача суд повинен зясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав).

Відповідно до ч. 2 ст. 5 ЦПК України, у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

У звязку з цим суд вважає за необхідне зазначити, що у позовній заяві позивач просить визнати за ним право власності на спадкове майно після смерті матері, однак як вбачається з доданих до позовної заяви документів, причиною звернення до суду є, зокрема, неподання заяви про прийняття спадщини в нотаріальному порядку у встановлений законом строк. Тому суд для ефективного захисту порушеного права пропонує позивачу привести у відповідність предмет позову з його підставами.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської міської ради, третя особа Третя державна нотаріальна контора міста Луганськ, про визнання права власності - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Певна