"08" лютого 2018 р. Справа № 363/4477/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2018 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., за участю секретаря Кашоїди М.Ю., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород клопотання Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про розгляд цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в порядку спрощеного провадження,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

До суду від представника ПАТ КБ "Приватбанк" надійшло клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Сторони в судове засідання не зявились.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання, матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність відмови в його задоволенні з наступних підстав.

У відповідності до вимог ст.ст. 274-277 ЦПК Україниу порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: - малозначні справи; - що виникають з трудових відносин.У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: - ціну позову; - значення справи для сторін; - обраний позивачем спосіб захисту; - категорію та складність справи; - обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; - кількість сторін та інших учасників справи; - чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; - думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: - що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; - щодо спадкування; - щодо приватизації державного житлового фонду; - щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; - в яких ціна позову перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; - інші вимоги, обєднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.Таке клопотання має стосуватися розгляду в порядку спрощеного позовного провадження всієї справи і не може стосуватися лише певної частини позовних вимог, інакше суд не приймає його до розгляду, про що зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі. Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другоюстатті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: - задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Згідно ч.ч.1,2,4,6 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: - наказного провадження; - позовного провадження (загального або спрощеного); - окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: - справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; - справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що провадження у справі відкрито та призначено судове засідання, а також складність справи з урахуванням конкретних обставин справи, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у спрощеному позовному провадженні.

Керуючись ст.ст.19, 274-277 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про розгляд цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в порядку спрощеного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева