УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2018 р.

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Невядомського Д.В.

при секретарі Коломойцеві М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про розяснення заочного рішення Київського районного суду від 20 січня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Третя особа: Київський відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції про звернення стягнення на частку майна , що є у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського районного суду м.Харкова від 20 січня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 були задоволені у повному обсязі, а саме : Визнано право спільної власності на майно набуте подружжям за час перебування в шлюбі. Виділено частину майна, яке належить ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності. Звернено стягнення на частку майна ОСОБА_3 , що є у спільній сумісній власності, а також було вирішено питання судових витрат.

10.01.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про роз»яснення рішення суду, оскільки в резолютивній частині рішення Київського районного суду м.Харкова від 20 січня 2017 року не визначений, який саме розмір частини майна , яке належить ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності.

В судове засідання представник ОСОБА_1 не з"явилась, надала заяву про розгляд заяви за її відсутності.

В судове засідання інші учасники судового процесу не з»явилися, повідомлялись своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч.3 ст.271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про розяснення рішення, тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності заявника.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного.

Статтею 18 ЦПК України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Суть роз'яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз'яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації. Роз'яснення рішення суду здійснюється шляхом постановлення судом відповідної ухвали. В ухвалі з цього приводу суд викладає більш повно і чітко ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до змісту рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред»явлене до примусового виконання.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі»роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Судом встановлено, що в судовому рішенні дійсно не вказано який саме розмір частини майна , яке належить ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності.

Отже, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання.

За таких підстав заява про розяснення рішення підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.271,259-260, ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Роз»яснити заочне рішення Київського районного суду від 20 січня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Третя особа : Київський відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції про звернення стягнення на частку майна , що є у спільній сумісній власностірішення , а саме:

Виділити ? частину майна, яке належить ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д.В. Нев»ядомський