Провадження № 2/537/185/2018
Справа № 537/5207/17
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12.02.2018 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі: головуючої судді Зоріної Д.О., при секретарі Чернявській А.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач, ОСОБА_1, звернулася до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, ОСОБА_2, зареєстрований 04 липня 1992 року у Палаці шлюбів міста Кременчука за актовим записом №719; залишити їй прізвище ОСОБА_2.
Свої вимоги мотивувала тим, що 04 липня 1992 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб у Палаці шлюбів міста Кременчука за актовим записом №719. Від спільного проживання сторони мають дорослу доньку. Позивач зазначає, що шлюбно-сімейні стосунки між сторонами припинені з 2014 року. Причиною розпаду сімї виявилось те, що в сімї часто виникали сварки, непорозуміння, які призвели до втрати почуттів любові та поваги. Відповідач зловживає спиртними напоями, стає агресивним, вчиняє сварки, які негативно впливають на стан здоровя позивача. Позивач вважає примирення неможливим, оскільки заходи щодо налагодження стосунків не призвели до позитивного результату. У звязку із викладеними обставинами ОСОБА_1 і вимушена звернутись до суду із позовом про розірвання шлюбу.
Позивач, ОСОБА_1, в судове засідання не зявилась, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, при цьому надала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу без її участі та зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити; після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище ОСОБА_1; проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач, ОСОБА_2, в судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не надав до суду пояснень про причини неявки.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 280 Цивільно-процесуального Кодексу України (в редакції від 15 грудня 2017 року), суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причини або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі позивача та відповідача на підставі письмових матеріалів справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи, він не повідомив суд про причини неявки, ним не подано відзив, позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Вивчивши та проаналізувавши представлені докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги законні та обґрунтовані, і підлягають задоволенню з наступних підстав.
Шлюб між сторонами у справі, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Ворона) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 04 липня 1992 року у Кременчуцькому палаці шлюбів за актовим записом №719, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії ІІ-КЕ №329829, а також відміткою у паспорті позивача КН №247641.
В судовому засіданні встановлено, що сторони від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
В судовому засіданні встановлено, що подружжя шлюбних відносин не підтримує з 2014 року.
Позивач не має наміру щодо збереження шлюбу.
Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно зі статтею 56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин.
Відповідно до частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно із положеннями пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Приймаючи до уваги ту обставину, що сторони не підтримують шлюбно-сімейних стосунків значний час, збереження шлюбу суперечить, зокрема позивачу, приймаючи до уваги відсутність заперечень щодо розірвання шлюбу зі стороні відповідача, суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог, і вважає їх такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 бажає залишити прізвище ОСОБА_1.
Оскільки, статтею 141 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп., який було сплачено позивачем при подачі позову до суду.
Керуючись статтями 5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 141, 265, 280, 281, 282 Цивільно-процесуального кодексу України (в редакції від 15 грудня 2017 року), частиною 3 статті 105, статтями 110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-
Шлюб, зареєстрований 04 липня 1992 року у Кременчуцькому палаці шлюбів за актовим записом №719, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Ворона) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Божко».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 640 грн. 00 коп., сплачений нею при подачі позову до суду.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя : Д.О. Зоріна