БАБУШКІНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
_____________________________________________________________________
м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 57
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

06 лютого 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого - судді Шевцової Т.В.

при секретарі Агашаріфовій В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 /49000, АДРЕСА_1/ до ОСОБА_3 /49000, АДРЕСА_2/, ОСОБА_4, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 /спільна адреса: 49000, АДРЕСА_3/, третя особа Управління служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Дніпрі ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. Надав до суду через свого представника заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував. В своєму позові, позивач посилається на те, що за адресою: АДРЕСА_3, яка є його власністю, зареєстровані відповідачі, які не проживають у спірній квартирі з 01.03.2016 року. Усі обов'язки з утримання майна позивач несе самостійно, а відповідачі залишили Україну та не бажають повертатись і вирішувати це питання в досудовому порядку.

Відповідачі в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розряду справи до суду не надходило.

Третя особа через свого представника надала заяву про розгляд справи без її участі.

Враховуючи, що відповідачі належним чином повідомлені про розгляд справи, не зявились в судове засідання без повідомленням причини, не подали відзив на позовну заяву, а позивач не заперечує проти вирішення справи в заочному порядку, судом, в порядку ст.280-281 ЦПК України ухвалено про заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до матеріалів цивільної справи, позивач є власником квартири АДРЕСА_4. /а.с.11/

В квартирі окрім позивача зареєстрований його син ОСОБА_3, невістка ОСОБА_4 та онука ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.7/

Відповідачі у спірній квартирі не проживають з 03.03.2016 року, що підтверджується актом КП «Жилсервіс-2» ДМР від 08.09.2017 року. /а.с.10/

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 64 ЖК України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

За змістом ст.65 ЖК України наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. У такому випадку особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

При розгляді справ про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням необхідно розрізняти правовідносини, які виникають між власником та колишнім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла і членами його сім'ї, а також членами сім'ї колишнього власника житла. Так, у першому випадку власник житла має право вимагати визнання колишнього власника таким, що втратив право на користування, та зняття його з реєстрації. При цьому втрата права користування житловим приміщенням є наслідком припинення права власності на житлове приміщення у колишнього власника житла.

Відповідно ст.72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно ст.163 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його родини за ними зберігається займане житлове приміщення у випадках та в межах строків передбачених діючим законодавством.

У відповідності зі ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його родини за ними зберігається житлове приміщення на протязі шести місяців.

Враховуючи, що відповідачі не проживають на спірній житловій площі понад шість місяців, відповідачі в судове засідання не з'явились, своєї тривалої відсутності за місцем реєстрації не заперечили, відзив до суду не скерували, поважності причин відсутності не зазначили, витрати з утримання житла не несуть, що порушує права позивача як власника, суд вважає доцільним позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до ст.141 ЦПК України сплачений судовий збір слід стягнути з відповідачів1, 2 на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 180-182 СК України, ст. 2, 5, 12, 81, 141, 263, 265, 280-289, ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 /49000, АДРЕСА_1/ до ОСОБА_3 /49000, АДРЕСА_2/, ОСОБА_4, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 /спільна адреса: 49000, АДРЕСА_3/, третя особа Управління служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Дніпрі ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням квартири за адресою: 49000, АДРЕСА_3 та зняти їх з реєстрації за вказаною адресою.

Стягнути з ОСОБА_3 /49000, АДРЕСА_2/ на користь ОСОБА_2 /49000, АДРЕСА_1/ судовий збір в розмірі 320 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 /49000, АДРЕСА_2/ на користь ОСОБА_2 /49000, АДРЕСА_1/ судовий збір в розмірі 320 грн.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга подається апеляційному суду Дніпропетровської області через Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. Вимоги до заяви про перегляд заочного рішення встановлені ст.285 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Т.В.Шевцова