У Х В А Л А

"19" лютого 2018 р. Справа153/613/17

Провадження2-п/153/2/18-ц

Ямпільський районний суд Вінницької області,

у складі головуючого судді - Дзерина М.М.

за участю секретаря судового засідання Гулковської Т.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 153/613/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 Віктровочича про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок ДТП,

В С Т А Н О В И В:

05 вересня 2017 року Ямпільським районним судом Вінницької області ухвалено заочне рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 Віктровочича про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок ДТП. Не погоджуючись із винесеним судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення. В обґрунтування якої вказав, що не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, тому ухваленим заочним рішенням порушені його права, оскільки судом були дослідженні докази лише надані позивачем. Про ухвалене рішення дізнався лише через державного виконавця, а з текстом рішення ознайомився 17 січня 2017 року. Зазначив, що його не участь у судовому засідання призвела до порушення його права на захист та суд неповно зясував обставини, які мали значення для справи.

У судове засідання відповідач (заявник) ОСОБА_1 не зявився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання , не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення із доданими до неї матеріалами та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що заочним рішенням Ямпільського районного суду Вінницької області від 05 вересня 2017 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 Віктровочича про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок ДТП.

Відповідно до матеріалів справи відповідач вчасно подав заяву про перегляд заочного рішення в строк, встановлений ч.3 ст.284 ЦПК України, тому заява про перегляд заочного рішення була прийнята до розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а також п. 30 Постанови ВСУ № 2 від 12.06.2009 р. « Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Обставиною для перегляду заочного рішення заявник вважає те, що на час розгляду справи у суді, він не був повідомлений належним чином про судові засідання та ухвалене рішення.

Наведені заявником твердження спростовуються наступним чином.

Згідно відповіді на запит Ямпільського районного суду Вінницької області від 06 червня 2017 року ОСОБА_1 зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1(а.с.24). Копія ухвали про відкриття провадження по справі № 153/613/17 та позовна заяви із усіма додатками була направлена відповідачу за зареєстрованим місцем його проживання рекомендованим повідомленням №158, який повернувся із відміткою «адресат за зазначеною адресою не проживає»(а.с.29). Розгляд справи було відкладено та повторно було здійснено виклик ОСОБА_1 рекомендованим повідомленням №889, який повернувся із відміткою «адресат за зазначеною адресою не проживає», знаходиться в м. Вінниця(а.с.33). 18 серпня 2017 року виклик в судове засідання відповідача ОСОБА_1 по даній цивільній справі було здійснено через оголошення в газеті «Вінниччина» № 64 (23205) (а.с. 37). У заяві про перегляд заочного рішення від 25 січня 2018 року відповідач ОСОБА_1 зазначає свою адресу вул. Першотравнева, 65, с. Кинашів, Тульчинського району, Вінницької області (а.с.55).

Посилання відповідача ОСОБА_1 щодо відмітки поштаря на конверті про місце знаходження його в м. Вінниця не є підставою вважати, що останній проживає в м.Вінниця.

Як зазначено у ч.1 ст. 77 ЦПК України (в попередній редакції до 15.12.2017 р.), сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що відповідач був неодноразово повідомлений про розгляд даної справи за зареєстрованим місцем проживання та за допомогою оголошення в газеті «Вінничична». Отже, згідно положень ч.5 ст. 74 ЦПК України (в ред.2004р.) вважається, що відповідач був повідомлений належно про розгляд даної справи.

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України (в попередній редакції), особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду», суди застосовують при розгляді справ Європейську Конвенцію з прав людини і практику суду, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.07.1989р. у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявник ОСОБА_1 (відповідач по справі) умисно не з'являвся у судові засідання, не повідомляв про причини неявки. Також 27 груденя 2017 р. ОСОБА_1 при зверненні до суду із заявою вказав номер справи, суть спору та сторони у справі коли проявив бажання ознайомитись з матеріалами справи та зробити її фотокопію (а.с. 51).

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що наведені заявником обставини не є підставою для скасування заочного рішення. Оскільки: в матеріалах справи є відомості про те, що відповідач, про дату, час та місце судового засідання за даним позовом неодноразово був належним чином повідомлений шляхом направлення рекомендованого листа з судовою повісткою за зареєстрованим місцем проживання та оголошенням в газеті «Вінниччина», не повідомив жодних поважних причин неявки в судове засідання на час розгляду справи або про зміну місця проживання чи перебування, як того вимагає ст. 77 ЦПК України (в попередній редакції чинній на час ухвалення рішення), а відтак спростовується така підстава перегляду заочного рішення як поважність неявки.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином передбачено сукупність двох обов'язкових умов для скасування заочного рішення це: поважність неявки в судове засідання та істотне значення доказів для правильного вирішення справи.

Суд не дає оцінку доказам та поясненням, що наведені в заяві про перегляд заочного рішення, оскільки обставини на які посилається відповідач не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення. У зв'язку з викладеним, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення, без задоволення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз'яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. ст. 284-288, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 153/613/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 Віктровочича про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричинено внаслідок ДТП залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя М.М.Дзерин