У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2018 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Клочко І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Шевчук М.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3- ОСОБА_4

представника відповідачів ОСОБА_5, ОСОБА_6 - ОСОБА_7

розглядаючи у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім'єю, зміну черговості у спадкуванні, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім'єю, зміну черговості у спадкуванні.

Ухвалою суду від 30 вересня 2016 року відкрито провадження по вищевказаній справі (а.с.49 т.1).

В судовому засіданні 14 лютого 2018 року представник відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 звернувся з заявою про об'єднання позовних вимог в одне провадження, посилаючись на те, що також у Деснянському районному суді м. Києва знаходиться справа №754/12464/17 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1, треті особи: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6, ОСОБА_3, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. Враховуючи, що позовні вимоги стосуються одних і тих же сторін по справах, а також враховуючи, що позовні вимоги пов'язані між собою підставою виникнення та поданими доказами з метою процесуальної економії і більш повного з'ясування обставин обох справ, представник вважає за доцільне об'єднати їх в одне провадження.

Позивач ОСОБА_1 та її представник заперечували проти задоволення даної заяви.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 залишив розгляд даної заяви на розсуд суду.

Судом встановлено наступне.

26 вересня 2017 року ОСОБА_5 подала до Деснянського районного суду м. Києва позовну заяву до ОСОБА_1, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6, ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Відповідно до ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 13 жовтня 2017 року відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_5 та призначено справу до судового розгляду на 12.12.2017 року.

Відповідно до журналу судового засідання по цивільній справі №754/12015/16-ц від 10 листопада 2017 року представник відповідач ОСОБА_5 з будь-якими клопотаннями про об'єднання справи в одне провадження не звертався та не повідомив суд про наявність в суді справи за позовом ОСОБА_5

Отже, станом на 10 листопада 2017 року (день проведення судового засідання) було відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 та призначено справу до судового розгляду. А представник відповідача ОСОБА_5 не звертався до суду з клопотанням про об'єднання справ, відповідно до ст. 126 ЦПК України (в редакції ЦПК України, який діяв на 10.11.2017 року).

Також, відповідно до журналу судового засідання по цивільній справі №754/12015/16-ц від 10 листопада 2017 року, суд розпочав заслуховувати пояснення позивача ОСОБА_1 та її представника, відповідно до ст.176 ЦПК України (в редакції ЦПК України, який діяв на 10.11.2017 року).

У зв'язку з прийняттям ЗУ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року №2147-VIII, внесено зміни до ЦПК України, які набрали чинності 15 грудня 2017 року.

Відповідно до пп.9 п.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017р., який набрав чинності з 15.12.2017р.) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 188 ЦПК України, об'єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

На час звернення представника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_7 з заявою про об'єднання позовних вимог в одне провадження, розгляд справи відбувається на стадії розгляду справи по суті, яка не заперечувалась учасниками судового процесу.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_5 та її представник мали можливість скористатись своїм процесуальним правом на подачу заяви про об'єднання позовних вимог в одне провадження 11 листопада 2017 року, однак не скористались ним, суд приходить до висновку, що з боку представника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_7 вбачається зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 44 ЦПК України передбачено, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи, що представник відповідача ОСОБА_7 в судовому засіданні зазначив, що об'єктивних перешкод для звернення з заявою про об'єднання позовних вимог в одне провадження в судовому засіданні 10 листопада 2017 року - не існувало, та враховуючи ч.3 ст. 44 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити заяву представника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_7 про обєднання позовних вимог в одне провадження - без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.44, 188 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву представника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_7 про об'єднання позовних вимог в одне провадження - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя