Справа № 372/3449/17
Провадження № 2-307/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2018 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Потабенко Л.В.,

при секретарі Глущенко А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу № 372/3449/17 за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Обухівського районного суду Київської області звернувся позивач ОСОБА_1, з вищезазначеним позовом, мотивуючи його тим, що 08 червня 1990 року з відповідачем по справі - ОСОБА_2 зареєстровано шлюб, від якого мають двох дітей, які на даний час повнолітні. Крім того, позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося через несумісність характерів та протилежні погляди на сімейне життя. Протягом декількох останніх років вони з відповідачем подружніх стосунків не підтримують. Позивач не вбачає можливим будь-яке подальше збереження шлюбу, оскільки він носить формальний характер, при його фактичному розпаді.

Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, вимоги щодо розірвання шлюбу підтримує та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, позовні вимоги визнав, просив шлюб розірвати.

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 08 червня 1990 року між сторонами зареєстровано шлюб відділом реєстрації актів громадянського стану Обухівського району Київської області та внесено актовий запис № 125, про що видано повторно Свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 09.11.2017 року. Від шлюбу сторони мають двох дітей, які на даний час досягли повноліття.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюбстворює сім'ю, аслово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві,суд вважає, що причини, які спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно дост. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.

Встановлено, що під час державної реєстрації шлюбу прізвище змінила відповідач, в заяві поданій до суду зазначила, що бажає залишити шлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК Україниу разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Також на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в розмірі 640,00 гривень.

Керуючись ст. ст.12,81,141,223,263-266 ЦПК України, ст. ст. 109,110, 112-114 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений 08 червня 1990 року між громадянами ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, адреса: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків суду невідомо) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 адреса реєстрації: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків суду невідомо), що зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Обухівського району Київської області, актовий запис № 125, про що видано повторно свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 09.11.2017 року - розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачу залишити шлюбне прізвище - ОСОБА_2.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у відшкодування сплаченого судового збору в сумі 640 гривень 00 копійок.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до апеляційного суду Київської області або через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Суддя: