Справа № 573/2289/17
Номер провадження 2/573/22/18
16 лютого 2018 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючої судді: Черкашина М.С.
за участю секретаря: Терещенко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопіллі заочно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
22 листопада 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала тим, що з відповідачем зареєстрували шлюб 21 листопада 2003 року. Від подружнього життя сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час однією сім'єю сторони не проживають. Сім'я фактично розпалась, основою розпаду сім'ї стало те, що сторони не зійшлись характерами. Позивачка вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, суперечить її інтересам та дитини, тому вона звернулась до суду з даним позовом і просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з'явилась, надавши письмову заяву про те, що позов підтримує, просила розглянути справу без її участі, позов підтримує. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а. с. 25,37 ).
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з'явився, причин неявки не повідомив. Останній належним чином був повідомлений про час, день і місце розгляду справи шляхом публікації у газеті «Урядовий кур'єр» від 07 лютого 2018 року № 26 (а. с. 35-36).
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Повно, всебічно і об'єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості і взаємозв'язку, суд приходить до наступних висновків.
В силу ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
У відповідності до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що сторони у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 21 листопада 2003 року у відділі реєстрації актів громадянського стану № 1 Куп'янського міського управління юстиції Харківської області, про що складено відповідний актовий запис за № 155. Після реєстрації шлюбу позивачці присвоєно прізвище чоловіка - ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 (а. с. 5).
Від подружнього життя сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 (а. с. 6).
Зі місту довідки, виданої виконавчим комітетом Білопільської міської ради від 22 листопада 2017 року вбачається, що ОСОБА_1, 1980 року народження, зареєстрована в АДРЕСА_1 разом з донькою - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 7).
Як вбачається з позовної заяви, причиною розпаду сім'ї стали різні погляди на критерії шлюбу та сім'ї, що робить неможливою подальшу побудову сімейних відносин.
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з даним позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, вона не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
Таким чином, суд приходить до висновку, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім'ї, поновлення шлюбних відносин та подальше спільне проживання неможливо, так як суперечить інтересам сторін, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, а тому шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У зв'язку з наявністю заяви позивача, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, присвоєне при одруженні - ОСОБА_1.
Від стягнення з відповідача на користь позивача судового збору в розмірі 640 грн. позивачка відмовилась.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 81, 247, 259, 265, 273, 280-284 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_4, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1, РНОКП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 21 листопада 2003 року у відділі реєстрації актів громадянського стану № 1 Куп'янського міського управління юстиції Харківської області, про що складено відповідний актовий запис за № 155, розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки, яка змінила його під час державної реєстрації шлюбу, залишити - ОСОБА_1.
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте Білопільським районним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У відповідності до п. п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя