ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/2/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.12.2016 року,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.12.2016 року було стягнуто з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_3 майнову шкоду в розмірі 32 853 грн. та судовий збір в розмірі 551,20 грн. (а.с. 66-69).

Копію даного заочного рішення було направлено на адресу відповідача ОСОБА_2 після виготовлення його повного тексту 05.12.2016 року, про що свідчить супровідний лист (а.с. 70), однак конверт повернувся без вручення з відміткою поштового відділення „за закінченням встановленого строку зберігання" (а.с. 75).

20 червня 2017 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.12.2016 року, про що свідчить відбиток штампу на першому аркуші заяви (а.с. 78), мотивуючи тим, що відповідач не був належним чином повідомлений судом про розгляд справи, не отримував судові повістки. Про заочне рішення дізнався після надходження 19.06.2017 року на його адресу копії постанови про відкриття провадження, та зміг ознайомитись зі змістом вказаного рішення в реєстрі судових рішень. Вважає, що не мав можливості реалізувати своє право на захист та надати суду докази, які мають значення для правильного вирішення справи. Разом з тим зазначає, що під час розгляду справи судом не в повному обсязі було встановлено всіх обставин справи та не досліджено доказів, що мають значення для справи, а також зроблені висновки, які не відповідають матеріалам справи, що призвело до прийняття рішення з порушенням норм матеріального права.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 вимоги заяви підтримала, просила її задовольнити, надавши суду пояснення аналогічні змісту своєї заяви.

Позивач ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що заяву необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26.09.2016 року було відкрито провадження по даній справі (а.с. 57), справу було призначено до розгляду в судовому засіданні на 14.11.2016 року о 09-00 год., копію якої разом з примірником позову та додатками до нього були направлені учасникам справи (а.с. 58), однак вказані процесуальні документи відповідачу ОСОБА_2 не були вручені та конверт повернувся до суду за закінченням встановленого строку зберігання. (а.с. 59) В подальшому суд відклав розгляд справи на 05.12.2016 року о 15-30 год. для повтоного повідомлення відповідача у встановленому законом порядку, однак адресоване судове повідомлення повернулось до суду не врученим за закінченням встановленого строку зберігання (а.с.72).

Таким чином, в судовому засіданні 05.12.2016 року відповідно до ч. 4 ст. 169, 224, 225 ЦПК України, за згодою позивача судом було ухвалено заочний порядок розгляду справи у відсутність відповідача, за наявними у матеріалах справи доказами, посилаючись на діючі норми матеріального права, не порушуючи при цьому норми процесуального права.

Всі інші обставини на які посилається відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, суд не може покласти в основу ухвали, оскільки вони можуть бути тільки предметом розгляду у апеляційному порядку.

Крім того, відповідач разом із заявою про перегляд заочного рішення не надав належних та допустимих доказів, в обґрунтування обставин на які він посилається, що мали б істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає необхідним залишити без задоволення заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 287,288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву за заявою відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.12.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення майнової шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року): до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч. 1 ст. 296 ЦПК України: апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя : О.М. Колесник