Провадження № 2/369/44/18
24.01.2018 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Ковальчук Л.М., при секретарі Котенко О.О., за участю позивача ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
У жовтні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернуся до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що він є власником квартири АДРЕСА_4
ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_5, і на даний час зареєстрований у АДРЕСА_6
У червні 2017 року належну йому на праві власності квартиру було затоплено, і згідно Акту комісії ОСББ № 1 від 27 червня 2017 року причиною залиття квартири АДРЕСА_7 було те, що під час проведення ремонтних робіт у квартирі АДРЕСА_10 порушені норми технічної експлуатації будівель, залиття каналізаційного стояка.
Внаслідок залиття квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо.
Згідно Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 01/08-17 від 10 серпня 2017 року, вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню пошкодженого внаслідок залиття покриття підлоги у приміщеннях квартир АДРЕСА_8 складає 27 790 грн.. За проведення експертизи згідно Договору № 01/08-2017 від 01 серпня 2017 року позивачем (замовником) було сплачено 1500 грн..
Відповідач ОСОБА_2 добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає.
Розмір завданої матеріальної шкоди становить 29 290 грн., що включає 27 790 грн. витрат на проведення ремонтно-будівельних робіт та на оплату послуг судового експерта-1500 грн..
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав і просив його задовольнити.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з»явився, про дату, час і місце розгляду справи відповідач повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.
Оскільки позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні не заперечував проти заочного розгляду справи, а відповідач ОСОБА_2 був належним чином повідомлений, про дату, час і місце розгляду справи, до суду відповідач не з»явився, тому суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з"ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.
У відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов»язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.
Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.
Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить двокімнатна квартира АДРЕСА_1, загальною площею 69,7 кв.м., житловою площею 32,9 кв.м., що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.
Відповідно до складеного комісією у складі голови ОСББ Буханенко О.О., сантехніка будинку ОСОБА_5, власника квартири АДРЕСА_9 ОСОБА_6 Акту № 1 про наслідки залиття житлового приміщення від 27 червня 2017 року комісією було встановлено, що під час залиття квартири АДРЕСА_2 були пошкоджені покриття підлоги (ламінат), в тому числі коридор площею 16 кв.м., кімната площею 18,3 кв.м.. В результаті обстеження вищерозташованої квартири АДРЕСА_10 виявлено, що власником проводиться ремонт квартири із залученням будівельників. Під час проведення ремонтних робіт у квартирі АДРЕСА_10 були порушені норми технічної експлуатації будівель: відходи оздоблювальних сумішей викидались у туалетний каналізаційний стояк. Причиною залиття квартири АДРЕСА_7 стало забиття каналізаційного стояка.
Згідно Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 01/08-17 від 10 серпня 2017 року, складеного судовим експертом ОСОБА_7, вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню пошкодженого внаслідок залиття покриття підлоги у приміщеннях квартири АДРЕСА_3, складає 27 790 грн..
Згідно вимог ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв»язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Оцінюючи в сукупності надані суду докази, суду неможливо дійти висновку про заподіяння відповідачем ОСОБА_2 шкоди позивачу ОСОБА_1.
Згідно вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до вимог ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За правилами ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно вимог ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Відповідно до вимог ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно вимог ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд врішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивач не надав суду належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які б підтверджували заявлені позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, з відповідача ОСОБА_2, та що внаслідок винних дій саме ОСОБА_2 позивачу заподіяна шкода.
Матеріали справи не містять ніяких відомостей, що заподіювачем шкоди позивачу ОСОБА_1 є саме відповідач ОСОБА_2.
Судом на підставі тих доказів, які надав позивач ОСОБА_1 в обгрунтування заявлених вимог, не встановлено порушення прав позивача ОСОБА_1 відповідачем ОСОБА_2, судом не встановлено вини відповідача ОСОБА_2 у заподіянні збитків позивачу. В судовому засіданні не знайшли свого підтвердження ті умови, які дають підстави для покладання відповідальності на відповідача по відшкодуванню шкоди позивачу.
За таких обставин суд відмовляє у задоволенні позову.
Керуючись ст. 55 Конституції України, п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, ст. ст. 15, 16, 22, 1166 ЦК України, ст. ст. 4, 77, 78, 79, 80, 81, 259, 264, 265, 268, 281, 282 ЦПК України, п. 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного заочного рішення суду.
Повний текст рішення суду складено 31 січня 2018 року.
Суддя Ковальчук Л.М.