Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/91/2018 Справа № 641/2088/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2018 року Комінтернівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді- Григор′єва Б.П.

при секретарі - Вакуленко Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання договору дарування квартири недійсним,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться зазначена цивільна справа.

В судові засідання призначені на 21.11.2017 року, 12.12.2017 року, 16.01.2018 року, 31.01.2018 року позивачка ОСОБА_1 не з*явилась, про час і місце судового засідання повідомлялась належним чином.

На 31.01.2018 року позивачка у судове засідання не з′явилась, будучи належним чином повідомленою про час і місце судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Як повідомила суд ОСОБА_6, яка представляла інтереси ОСОБА_1 що між нею та позивачкою розірвано угоду про надання послуг, та вона більше не є її представником.

По даній цивільній справі 04.10.2016 року вже виносилась ухвала про залишення позову без розгляду, оскільки позивачка та її представник не зявлялись в судові засідання. Після скасування ухвали та направлення справи на новий розгляд ОСОБА_1 жодного разу не зявилась в судове засідання, через свого представника заявляла клопотання про відкладення розгляду справи, а після розірвання угоди з представником від позивачки до суду не надходило жодної заяви, хоча позивачці достовірно відомо, що справа перебуває в провадженні суду.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зодов?язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з?явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу ч.3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивачка повторно не з′явилась до суду без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначено в правовому висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (справа №6-24063 ск 15), незалежно від причини повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

При цьому слід звернути увагу на те, що законодавець вказав суду на те, що позовна заява залишається без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи те, що позивачка повторно не з'явилась у судове засідання, не направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, суд вважає за можливе залишити позов без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 3 ст. 257 ЦПК України).

Керуючись , ч.3 ст. 131, п.3 ч.1, ст. 257, ч.3 ст. 257 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання договору дарування квартири недійсним - залишити без розгляду.

Роз′яснити позивачці її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення, або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Відповідно до ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосереднього до суду апеляційної інстанції.

Суддя -ОСОБА_7