У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Бондаренко О. В.

при секретарі Бондаренко Н. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду № 4 справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок дорожньо транспортної пригоди -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом 31.08.2017 року в якому просив в судовому порядку стягнути з відповідача на свою користь 61 049,00 грн. в рахунок відшкодування матеріальних збитків, 640,00 грн. судового збору, всього 61 689,00 грн.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи без його участі до суду не надав.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» від 15.07.2002 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Як вбачається з матеріалів справи позивач в судове засідання призначене на 14.11.2017 року та 02.02.2018 року не зявився, про розгляд справи повідомлений належним чином, докази поважності причини неявки та заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав.

Отже, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок дорожньо транспортної пригоди, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 257, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок дорожньо транспортної пригоди, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя ОСОБА_3