У Х В А Л А

02.02.2018 Справа №607/1410/18

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Сташків Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «Будівельні матеріали» про стягнення компенсації втрати частки заробітної плати у звязку з затримкою термінів її виплати, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1подав до суду позовну заяву до Товариства з додатковою відповідальністю «Будівельні матеріали» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахункув сумі 15863,68 гривень, стягнення компенсації втрати частки заробітної плати у звязку з затримкою термінів її виплатив розмірі 3423,24 гривень, та стягнення моральної шкоди в розмірі 5000 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити відомості: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зазначена позовна заява не відповідає вказаним вимогам, оскільки:

1)у ній відсутні такі дані учасників справи як: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі засоби звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

2)не зазначено обґрунтованого розрахунок суми компенсації втрати частки заробітної плати у звязку з затримкою термінів її виплатив розмірі 3423,24 гривень (за який період, виходячи з яких сум, за якою формулою);

3)заява містить незрозумілий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Зокрема, з заяви вбачається, що спір між сторонами з приводу виплати заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку вже вирішувався судами різних інстанцій. Однак не зазначено, які саме вимоги були предметом цих спорів;

4)до заяви не додано жодних доказів, на які позивач посилається в заяві (акт перевірки, рішення суду, ухвала суду, мирова угода, докази виконання мирової угоди тощо). При цьому не зазначено, чому вони не можуть бути подані разом із заявою;

5)не наведено попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

6)відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

7)до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідні зміни в сфері регулювання оплати судового збору відбулися внаслідок прийняття Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» (далі - Закон № 484-VІІІ). Цим Законом суттєво змінено ставки судового збору (стаття 4 Закону України «Про судовий збір»), а також значно скорочено перелік суб'єктів, які звільняються від оплати судового збору (стаття 5 Закону України «Про судовий збір»). Закон № 484-VІІІ набрав чинності з 1 вересня 2015 року.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 1 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільнялися позивачі - за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

З 1 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена. Так, за пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 1 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, починаючи з 1 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року в справі № 226/168/15-ц. У цій справі позивач звернувся до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди. Верховний Суд, на підставі зазначених вимог закону, прийшов до висновку, що такі вимоги не є вимогами про поновлення на роботі та про стягнення заробітної сплати, а тому позивач не звільнений від сплати судового збору.

Позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру: про стягнення моральної шкоди у розмірі 5000 гривень та дві вимоги майнового характеру: 1) середнього заробітку за час затримки розрахункув сумі 15863,68 гривень; 2) про стягнення компенсації втрати частки заробітної плати у звязку з затримкою термінів її виплатив розмірі 3423,24 гривень.

Згідно з п. 1, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Ціну позову у позовній заяві зазначено 24287,14 гривень, однак, вона визначена помилково та повинна становити 19286,92 гривень (загальна сума всіх вимог майнового характеру).

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму (704,80 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму (8810 гривень).

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму (704,80 гривень).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Однак, позивачем судового збору не сплачено.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Таким чином позивачу слід виправити зазначені недоліки позовної заяви, а саме:

1)зазначити в позовній заяві такі дані учасників справи як: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі засоби звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

2)зазначити обґрунтований розрахунок суми компенсації втрати частки заробітної плати у звязку з затримкою термінів її виплатив розмірі 3423,24 гривень (за який період, виходячи з яких сум, за якою формулою);

3)викласти чітко і зрозуміло обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначити докази, що їх підтверджують, вказавши, які спори між сторонами з приводу виплати заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку вже вирішувалися судами, та які саме вимоги були предметом цих спорів;

4)до заяви додати докази, на які позивач посилається в заяві (акт перевірки, рішення суду, ухвала суду, мирова угода, докази виконання мирової угоди тощо), а в разі неможливості їх надати зазначити, чому вони не можуть бути подані разом із заявою;

5)навести в позовній заяві попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

6)надати підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

7)сплатити судовий збір в розмірі 704,80 гривень за вимоги майнового характеру та 704,80 гривень за вимогу немайнового характеру, надавши оригінал квитанції про сплату судового збору, а в разі звільнення від його сплати надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до виправленої позовної заяви її копію (а в разі долучення до неї нових документів і їх копій), відповідно до кількості відповідачів.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити терміном десять днів із дня отримання копії ухвали.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «Будівельні матеріали» про стягнення грошових коштів, стягнення компенсації за вчасно не отриманий дохід та стягнення моральної шкоди залишити без руху і надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків терміном десять днів із дня отримання копії ухвали.

У випадку невиконання вимог даної ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_2