Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/5795/17
Провадження № 2/644/321/18
Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі головуючого - судді Глібко О.В., при секретарі - Семеренко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивачка звернулася до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вона є власником квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу від 26.05.2001 р., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, Літвіновою Я.М. за реєстровим номером 1-1816. У квартирі зареєстровані двоє осіб - позивач, та її чоловік - відповідач, ОСОБА_2. З весни 2017 р. відповідач ОСОБА_2 покинув квартиру, зібравши свої речі та переїхавши до своєї доньки, ОСОБА_4. З цього часу у квартирі він не проживає, не сплачує комунальні платежі. Позивачка, як власник квартири, має право вимагати усунень будь-яких порушень її права власності. Вона, як власник, вимушена сплачувати за відповідача надмірно нараховані комунальні платежі. Оскільки позивачка обмежена у користуванні та розпорядженні своїм майном, що відповідач не проживає у квартирі більше шести місяців, що договору про збереження житла за його відсутності між позивачкою та відповідачем не укладався, жодних домовленостей щодо того не було, позивачка хоче усунути порушення її права власності та визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням.
В судове засідання, позивачка та представник позивачки не з'явилися. В заяві, адресованій суду, представник позивачки - ОСОБА_5 просить справу розглянути без її участі, а також зазначила, що позов підтримує в повному обсязі і не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з'явився і не повідомив суд про причини неявки, хоч належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи. Відзиву/заперечень на позов не надав, клопотань щодо відкладення розгляду справи від нього не надходило.
Відповідно до положень ч. 7 ст. 128 ЦПК України, судову повістку відповідачу було надіслано за адресою його місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Довідкою відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС Харківській області № 6604 від 20.09.2017 року підтверджено, що відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1
Із рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення вбачається, що адресовані відповідачу повістки про виклик до суду на 11.10.2017 року, 07.11.2017 року, 22.11.2017 року, 06.12.2017 року, 15.12.2017 року та на 16.01.2018 року повернуті до суду з відміткою «за не запитом» або «за закінченням терміну зберігання».
Зі згоди позивачки та представника позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступних підстав.
Конституція України та Цивільний кодекс України визначають, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ст. 41 Конституції України, ст. 321 Кодексу).
Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. ст. 316, 319 ЦК України).
Зміст права власності визначає право власника на володіння, користування та розпоряджання своїм майном на власний розсуд (ст. 317 ЦК).
Суб'єктами права власності є Український народ, фізичні особи та юридичні особи (ст.ст. 2, 318 ЦК України).
Положення статей 383, 391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жилого приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім'ї.
Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до статті 64 ЖК України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач і члени його сім'ї.
Судом встановлено, що позивач по справі є власником квартири АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.05.2001 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-1816 (а.с.7). Загальна площа квартири - 25,6 кв.м., житлова 12,7 кв.м., корисна площа 25,0 кв.м.
В спірному житловому будинку окрім позивачки зареєстрований відповідач по справі - чоловік позивачки - ОСОБА_6. Дана обставина підтверджується копією паспорта відповідача, а також довідкою, наданою відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС Харківській області (а.с.8-12).
Як пояснила у письмовій заяві позивачка, на весні 2017 року відповідач зібрав свої речі, викликав машину та поїхав до своєї доньки ОСОБА_4, де проживав раніше до початку їх сімейного життя.
Зазначені обставини знайшли своє підтвердження в поясненнях свідків ОСОБА_7 ОСОБА_8, які вказали, що вони є сусідами позивача, та ОСОБА_2 дійсно тривалий час не проживає у спірній квартирі, будь-які особисті речі останньої у квартирі відсутні.
Крім того, суду також надано відповідь від начальника Індустріального ВП ГУНП в Харківській області за вих. №6677/119-66/01/16 від 21.12.2017 року, з якого вбачається що за період з 01.01.2017 року по час надання відповіді заяв та повідомлень про перешкодження у проживанні житлом від гр. ОСОБА_2, за адресою: АДРЕСА_1 не надходило.
Також суду надано відповідь від ПАТ «Укрпошта» харківської дирекції Поштамп - Центр поштового зв'язку № 1 за вих. № 09-07-1126 від 14.09.2017 року, у якому зазначено, що візуальною перевіркою виробничих документів відділення поштового зв'язку Харків47 встановлено, що на ім'я ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 період 01.04.2017 року по 31.08.2017 року поштові перекази, рекомендована кореспонденція, цінні листи, цінні бандеролі, посилки в надходженні та видачі не значаться.
Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не проживає в спірній квартирі більше ніж один рік і має бути визнаний таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1.
На підставі ст.ст. 4, 5, 10, 11, 246, 263, 264, 265, 280, 282, 289 ЦПК України, ст.ст. 316-319, 383, 391, 405 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 26.01.2018 року.
Суддя: О. В. Глібко