Справа № 468/1594/17-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2018 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчук С.В., секретаря - Хижняк К.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Інгульської сільської ради Баштанського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в заяві та в судовому засіданні зазначила, що 23.10.1995 померла його батько, після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку площею, яка розташована в межах території Інгульської сільської ради. Про факт смерті йому стало відомо навесні 2017 року, при зверненні до нотаріуса позивач отримав відмову оскільки пропустив 6-місячний строк. З батьком він не підтримував жодних стосунків, бачив його лише один раз в 90-х роках. Причиною пропуску є те,що позивачу не було відомо про смерть батька довгий час.

В судове засідання позивач не зявився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність та підтримання позову повністю.

Представник сільської ради до суду не зявився, надавши заяву про визнання позову та слухання справи у відсутність представника.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 серії І-ФП №038665, копію сертифікату на право на земельну частку серії МК №0188452, копію рішення від 14.09.2017р., довідку Інгульської сільської ради від 12.05.2017р, постанову нотаріуса від 16.06.2017р., довідку Держгеокадастру від 16.05.2017р., інформаційну довідку із Спадкового реєстру №48108236. Копію свідоцтва про народження ОСОБА_1С.), суд вважає вимоги позивачки обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що позивач тривалий час не знав про смерть батька ОСОБА_2 на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1270 ч. 1, 1272 ч. 3 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк терміном в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, 23.10.1995 року.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Миколаївської області.

СУДДЯ: