Справа № 214/3674/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення без розгляду клопотання про призначення

судової будівельно-технічної експертизи

31 січня 2018 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

секретар судового засідання Бєлікова О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 214/3674/17 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» про захист прав споживача, відшкодування матеріальної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом 23.06.2017 року в порядку Закону України «Про захист прав споживачів», в якому просить суд стягнути з ТОВ «Житлосервіс-КР» на її користь 78 173,48 грн. в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди в результаті затоплення покрівлі її квартири №9 в буд.№27 по пр-т. Гагаріна в м. Кривому Розі Дніпропетровської області.

Предявлені вимоги мотивовано тим, що вона є власником житлового приміщення, розташованого за адресою: пр-т. Гагаріна 27/9, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область та споживачем житлово-комунальних послуг, які надають ТОВ «Житлосервіс-КР» - управителем будинку. Квартира розташована на останньому поверсі, у звязку з чим починаючи з кінця 2013 року з огляду на незадовільний стан покрівлі та її зношеність квартиру постійно затоплює дощовими та талими водами. Із проханням вжити заходів та здійснити поточний ремонт покрівлі даху над її квартирою вона неодноразово зверталася до ТОВ «Житлосервіс-КР», однак її звернення залишались поза увагою. В жовтні 2016 року організація здійснила ремонтні роботи із залученням підрядної організації, однак після цього проблема протікання покрівлі даху не вирішилася, адже роботи виконано неякісно. На її черговий виклик 11.01.2017 року приїхали представники ТОВ «Житлосервіс» та за результатами огляду покрівлі та стелі квартири склали акт про те, що затікання води з технічного поверху до її квартири відбувається в результаті нещільного прилягання шиферу на даху. За результатами обстеження квартири фахівці склали кошторис, згідно якого загальна вартість ремонтних робіт внаслідок затікання стелі житлового приміщення складає 18 037 грн., вартість будівельних та оздоблювальних матеріалів 30 136,48 грн. Оскільки для відновлення її квартири вона вимушена купувати зазначені матеріали, наймати працівників для виконання ремонтних робіт, тому вказані суми вона розцінює як шкоду, нанесену їй з боку відповідача в результаті несвоєчасного та неякісного проведення поточного ремонту покрівлі даху будинку №27 по пр-ту Гагаріна в м. Кривому Розі Дніпропетровської області.

Відповідач ТОВ «Житлосервіс-КР» предявлені позовні вимоги не визнав, заперечував проти їх задоволення. Так, представник зазначив, що дійсно з 01.12.2014 року підприємство є управителем будинків, споруд Саксаганського району м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у тому числі й багатоквартирного будинку №27 по пр-ту Гагаріна в м. Кривому Розі. Починаючи з 01.12.2014 року з приводу протікання покрівлі будинку ОСОБА_1 зверталась до установи 10.01.2017 року та 31.01.2017 року, про що складено акти. Ремонт покрівлі будинку №27 над квартирою №9 по пр-ту Гагаріна в м. Кривому Розі, яка належить ОСОБА_1, виконано в грудні 2015 року, а тому посилання позивача не неякісний ремонт покрівлі над квартирою №87, проведений в жовтні 2016 року, є недоречними та не стосуються справи. Заявлений позивачем розмір збитків, на думку представника позивача, не підтверджений належними доказами та ґрунтується на припущеннях. Окрім того, позивач як споживач послуг не виконує їх належним чином перед ТОВ «Житлосервіс-КР», маючи заборгованість станом на 20.09.2017 року в розмірі 5763,28 грн.

Відповідно до п.9 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року), справи в суді першої інстанції, провадження в яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Враховуючи предмет спору, характер спірних правовідносин, їх складність, суд розглядає справу в порядку загального позовного провадження.

31.01.2018 року через канцелярію суду позивач ОСОБА_1 подала клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, доцільність проведення якої мотивувала тим, що жодною зі сторін не було надано висновків експертів, які стосуються предмету спору або заперечень, у звязку з чим, на її переконання, для зясування обставин справи необхідні спеціальні знання. Позивач вважає, що залиття належної їй на праві власності квартири відбулося внаслідок неналежно та не якість виконаного ремонту даху, зруйнування під час виконання ремонтних робіт окремих елементів перекриття на технічному поверсі над її квартирою безпосередньо під дахом будинку. Позивач вважає, що результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи забезпечать можливість доведення вини відповідача в затопленні її квартири, визначенні розміру спричинених збитків, встановлення наявності причинно-наслідкового звязку між залиттям та нанесеною шкодою, визначення вартості відновлювального ремонту.

На вирішення експертів позивач просила поставити наступні питання:

1.Чи відповідають виконані в грудні 2015 року будівельні роботи по поточному ремонту покрівлі даху над квартирою №9 в буд.№27 по пр-ту Гагаріна в м. Кривому Розі Дніпропетровської області вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам, тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

2.Який перелік та обєми фактично виконаних в грудні 2015 року будівельних робіт по поточному ремонту покрівлі даху над квартирою №9 в буд.№27 по пр-ту Гагаріна в м. Кривому Розі Дніпропетровської області?

3.Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних в грудні 2015 року будівельних робіт по поточному ремонту покрівлі даху над квартирою №9 в буд.№27 по пр-ту Гагаріна в м. Кривому Розі Дніпропетровської області обсягам та вартості, визначеним первинною звітною документацією з виконання цих робіт?

4.Що є фактичною причиною залиття квартири АДРЕСА_1? Внаслідок чого така причина виникла?

5.Які пошкодження квартири АДРЕСА_1 виникли внаслідок її залиття?

6.Якому часовому періоду відповідають наявні ушкодження квартири АДРЕСА_1, спричинені внаслідок затоплення?

7.Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1?

8.Який розмір завданої матеріальної шкоди квартири АДРЕСА_1 внаслідок її залиття?

Оплату за проведення експертизи позивач просила покласти на неї, на час проведення експертизи провадження по справі зупинити, а розгляд клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи проводити за її відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_2 правом на участь в судовому засіданні не скористався, подавши клопотання про розгляд питання про призначення експертизи за його відсутності, заперечуючи проти його задоволення. Представник зауважив, що на його переконання, заявлені позивачем питання взагалі не стосуються предмету спору, а сама позивач просить встановити відповідність робіт по ремонту покрівлі, виконаних в грудні 2015 року, в той час як в позові посилається на виконані роботи восени 2016 року.

З урахуванням позиції сторін та поданих ними заяв, суд вважає за можливе клопотання про призначення експертизи вирішити за їх відсутності.

Суд, дослідивши зміст та вимоги клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, письмові матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ст.76, ч.4 ст.77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи та складають предмет доказування. Ці дані встановлюються такими засобами доказування, як, зокрема, висновками експертів.

Як визначено ст.102 ЦПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

В розумінні ст.182 ЦПК України, клопотання про призначення експертизи за своїм характером є різновидом заяв з процесуальних питань, у звязку з чим повинне відповідати загальним вимогам до його форми та змісту.

Як визначено приписами ст.183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

З урахуванням положень ст.103, ст.106 ЦПК України, в клопотанні про призначення експертизи заявник, поміж іншим, повинен зазначити експерта або експертну установу, якій просить доручити проведення експертизи, яка в подальшому обирається сторонами за їх взаємною згодою, а за відсутності домовленості судом. При цьому, заявник повинен довести доцільність призначення експертизи саме судом та наявність підстав, які визначають неможливість самостійного проведення експертизи на його замовлення із подальшим подання висновку експерта судові.

Дослідженням змісту та вимог клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, заявленого позивачем ОСОБА_1, судом встановлено його подання без додержання вимог ч.ч.1, 2 ст.183 ЦПК України, а саме:

1)підстави заявлення клопотання з урахуванням змісту та обґрунтування предявлених позивачем вимог суперечать вимогам клопотання, а саме позивач просить встановити відповідність робіт по ремонту покрівлі, виконаних в грудні 2015 року, в той час як в позові посилається на виконані роботи восени 2016 року, що викликає істотну неузгодженість;

2)в клопотанні не зазначено відомості про експерта або експертну установу, їх місцезнаходження, яким позивач вважає за необхідне доручити проведення експертизи, в той час як самостійне визначення судом експертної установи порушуватиме принципи диспозитивності, рівності, обєктивності цивільного судочинства;

3)позивачем не зазначено мотивів та суттєвих аргументів, які б визначали, що для вирішення виниклого між сторонами спору застосування спеціальних знань є необхідним та можливе лише шляхом призначення судової експертизи, та що перешкоджає позивачеві надати суду відповідний висновок експерта із цих самих питань шляхом реалізації права на проведення експертизи в позасудовому порядку за її замовленням.

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч.ч.1, 3 ст.183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду.

За даних обставин, враховуючи встановлені судом істотні недоліки клопотання позивача про призначення експертизи, виявлені неточності, суд приходить до висновку про необхідність повернення клопотання ОСОБА_1 без розгляду, що не позбавляє її права повторно предявити аналогічне клопотання після усунення умов, що визначали підстави для його повернення або шляхом реалізації визначеного ст.106 ЦПК України права на проведення експертизи за замовленням.

Керуючись ст.ст.76, 77, 102-104, 106, 183, 353, п.9 Перехідних положень ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи повернути позивачеві без розгляду.

Копію клопотання долучити до матеріалів справи.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання, та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення проти нею можуть бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Євтушенко О.І.