Тернівський районний суд м. Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа № 215/5134/17
номер провадження 2/215/453/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2018 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Дудікова А.В.,

при секретарі Бисовій В.А.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу №215/5134/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

У листопаді 2017 року ОСОБА_2 звернулась до суду з указаним позовом.

Свої позовні вимоги обгрунтовував тим, що 05 квітня 2015 року померла його дочка, ОСОБА_5, після смерті якої відкрилась спадщина на частину квартири АДРЕСА_1. Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, йому було відмовлено, тому що він пропустив шести місячний строк для прийняття спадщини. Нотаріус запропонував звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті дочки. Вказує, що після смерті дочки сумлінно помилявся, що необхідно звертатися до нотаріальної контори після шести місяців, а не протягом вказаного строку. Також зазначає, що після смерті дочки він довгий час хворів. А тому вважає, що пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, просить постановити рішення суду, яким визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлої 05 квітня 2015 році дочки ОСОБА_5, терміном до 3 місяців після набрання рішення суду законної сили.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, з підстав та доводів наведених в позовній заяві.

ОСОБА_4 подав до суду заяву, в якій вказав, що згоден з позовною заявою, просив розглядати справу у його відсутність (а.с.20).

ОСОБА_3 подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутність, проти позову не заперечує (а.с.21).

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку.

Як убачається з копії паспорта ОСОБА_2 він зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 (а.с.4).

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_3Л народилась 13.11.1971 р., батько ОСОБА_2 (а.с.8).

У свідоцтві №48-121 на право власності на житло від 18.02.1994 р., квартира яка знаходиться за адресою АДРЕСА_3, належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_7 На зворотній сторінці свідоцтва міститься напис про те, що частина квартири належна ОСОБА_7 перейшла у власність ОСОБА_2 (а.с.12).

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, ОСОБА_6 зареєструвала шлюб у Тернівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено 14.03.1997 р. актовий запис 103, прізвище після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_4 (а.с.9).

Згідно свідоцтва про смерть серії І-КИ №611593, виданого 09.04.2015 р., ОСОБА_5 померла 05.04.2015 року, про що 09.04.2015 р. складено відповідний актовий запис №487 (а.с.11).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У листі ПН КМНО ОСОБА_8 вказано, що 10.11.2017 року до неї звернувся ОСОБА_2 за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його дочки ОСОБА_5, яка померла 05.04.2015 року і проживала на момент смерті за адресою АДРЕСА_4.

Тобто, ОСОБА_2 не проживав за зі спадкоємцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

У судовому засіданні у представника позивача було зясовано, що поважною причиною для визначення додаткового строку є те, що ОСОБА_2 помилково вважав про необхідність звернення до нотаріуса після шести місячного строку після смерті його дочки.

Однак як вбачається з матеріалів справи із заявою про видачу свідоцтва про право власності за законом після смерті ОСОБА_5, позивач звернувся до нотаріуса лише 10.11.2017 р., тобто більше ніж два року, а не після шестимісячного строку.

Також позивач вказує, що він тривалий час хворів, однак доказів які б підтверджували це, ним не надано.

За таких обставин суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 не надав суду належних доказів, що у нього були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а зазначені обставини для поновлення строку, не є поважними, а тому в задоволені позову слід відмовити.

Керуючись ст. 259, 264 268, 272 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

В задоволені позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається учасниками справи до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: