Справа № 192/854/17
Провадження № 2-п/192/2/18
Ухвала

"01" лютого 2018 р. Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Стрельникова О.О.

за участю: секретаря судового засідання Корота Л.С.,

представника заявника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2017 року,

В С Т А Н О В И В:

Відповідач звернувся до суду 18 вересня 2017 року із заявою про скасування заочного рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2017 року по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором (в редакції ЦПК України до 15 грудня 2017 року).

На обґрунтування заяви зазначив, що він вважає, що заочне рішення суду підлягає скасуванню і справу слід призначити до розгляду в загальному порядку, оскільки відповідач про наявність заочного рішення від 14 серпня 2017 року дізнався лише 08 вересня 2017 року з рекомендованого поштового відправлення Солонянського районного суду Дніпропетровської області, яке він знайшов у своїй поштовій скриньці за місцем свого проживання. За його отримання він не розписувався, згідно «Правил надання послуг поштового звязку», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17 серпня 2002 року №1155, згідно якої поштове відправлення приймається для пересилання без зазначення суми оголошеної цінності вкладення з видачею відправникові розрахункового документа про прийняття доставляється адресатові під розписку.

Про суть позовної заяви з додатками, дізнався лише 13 вересня 2017 року, після ознайомлення його представника з матеріалами цивільної справи та фіксування її матеріалів шляхом фотографування. Вважає, що позивачем штучно створено базу на підтвердження своїх незаконних вимог, шляхом поєднання різних за своєю суттю та своїм значенням письмових доказів, які навіть не стосуються предмету спору.

Також, зазначив, що згідно наданої до позовної заяви «Анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Приватбанку» з графи «виявлено бажання оформити на своє імя», що він виявив бажання та отримав «зарплатну картку», про що поставив свій особистий підпис в даному документі. При цьому, позивач в «Анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Приватбанку» - особисто, поставив відповідну відмітку про отримання ним саме «зарплатної картки», при цьому графа «зазначте бажаний кредитний ліміт за платіжною карткою кредитка «Універсальна»/ GOLD», будь яких цифрових відображень сум кредиту (кредитного ліміту) не містить. З урахуванням зазначених обставин, вважає, що позивачем були порушені його права передбачені ст.ст. 27, 31 ЦПК України, а саме, те, що він був позбавлений можливості ознайомитися з позовними вимогами, надати пояснення, заперечення, приймати участь у вивченні доказів, що є важливими і мають значення для сприятливого розгляду справи.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав заяву та просив скасувати заочне рішення з підстав викладених в заяві.

Відповідач в судове засідання не зявився причини неявки суду не повідомив, приймав участь через повноважного представника.

В судове засідання представник позивача, який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду заяви не зявився, надав суду заперечення на заяву про скасування заочного рішення, та прохав відмовити в задоволенні даної заяви (а.с. 98-123).

Суд вислухавши представника відповідача, ознайомившись із заявою вважає, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Пунктом 11 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України передбачено, що заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що заочним рішенням Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2017 року задоволено позовні вимоги публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» за кредитним договором б/н від 20 травня 2011 року заборгованість за кредитом в розмірі 6579 грн. 07 коп., по відсоткам за користування кредитом в розмірі 7236 грн. 88 коп., по пені в розмірі 13810 грн. 85 коп., штраф в розмірі 500 грн. (фіксована частина) і в розмірі 1381 грн. 34 коп. (процентна складова), а всього 29508 грн. 14 коп., а також 1600 грн. витрат по сплаті судового збору (а.с. 65-67).

Згідно матеріалів справи відповідач по справі, ОСОБА_2 був повідомлений про час та місце судового розгляду за місцем проживання зазначеному в позовній заяві, а саме: смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області, вул. Радянська, буд. 150, за даною адресою і направлялась копія заочного рішення суду від 14 серпня 2017 року (а.с. 62).

Разом з тим з повідомлення про вручення відповідачу судової повістки на 14 серпня 2017 року, вбачається, що відмітка ким отримана судова повістка (особисто чи уповноваженою особою) відсутня, а зазначено лише прізвище «Корж».

Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи представника відповідача про те, що відповідач не зявився в судове засідання з поважної причини, а саме оскільки не був обізнаний про час та місце судового засідання є обґрунтованими.

Що стосується доводів представника відповідача, про те, що відповідач не отримував у позивача кредит і жодним чином не виявляв бажання оформити кредитну картку, то суд вважає, що такі доводи є слушними і з метою перевірки їх в судовому засіданні, слід скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 288 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2017 року задовольнити.

Заочне рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2017 року скасувати, призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 15 год. 00 хв. 15 лютого 2018 року.

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 05 лютого 2018 року.

Головуючий: суддя Стрельников О.О.