БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/5050/17
провадження № 2/361/417/18
РІШЕННЯ

Іменем України

17 січня 2018 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого суддіПетришин Н.М.
за участю секретаря Плиси В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2017 року до суду надійшла вище зазначена позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що спільне життя із відповідачем не склалося, тому що у кожного із подружжя різні погляди на сімейне життя та обов'язки, що стало основною причиною постійних сімейних конфліктів. З лютого 2017 року сторони припинили проживати разом, вести спільне господарство та підтримувати подружні відносини. Позивач вважає, що шлюб носить формальний характер та його збереження є недоцільним, так як це суперечитиме її інтересам. Від спільного подружнього життя мають сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

З огляду на викладені обставини, позивач просить розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем 07 травня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, та після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище «ОСОБА_3».

Позивач ОСОБА_3 у судове засідання не з'явилася, про місце, час та дату розгляду справи повідомлялася належним чином. До початку судового засідання надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Також, у заяві просила здійснювати розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання також не з'явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином. До початку судового засідання надав заяву, в якій просив здійснювати розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнав та заперечував проти їх задоволення, однак жодних обґрунтувань заперечень проти позову не надав.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

Із копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що 07 травня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_6, після укладення шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_4 (а.с. 8).

Матеріалами справи встановлено, що від спільного подружнього життя у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 року народився син - ОСОБА_5, про що свідчить копія свідоцтва про його народження серії НОМЕР_2, виданого 02 серпня 2016 року Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області (а.с. 9).

Згідно із ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлено одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне подружнє життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

У відповідність до вимог ст. 111 СК України судом надавався подружжю строк на примирення, однак сторони не примирилися, що підтверджується заявою позивача, в якій остання позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримує та просить про задоволення позовних вимог.

Постановою № 11 Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року передбачено, якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один із них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

З огляду на викладене, та враховуючи ті обставини, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, а шлюб між позивачем та відповідачем розірванню, оскільки подальше збереження шлюбу без взаємної згоди - є неможливим та буде суперечити інтересам позивача.

Як передбачено ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Зі змісту вищевказаної норми вбачається, що позивач має право після розірвання шлюбу на відновлення свого дошлюбного прізвища.

Тому, суд приходить до висновку про задоволення вимоги щодо відновлення позивачу її дошлюбного прізвища «ОСОБА_3».

На підставі ст. ст. 104, 105, 110, 111, 112, 113 СК України, керуючись ст. ст. 206, 263-265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3, зареєстрований 07 травня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 218.

Після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_3 її дошлюбне прізвище «ОСОБА_3».

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Н.М. Петришин

Дата складання повного тексту рішення - 17 січня 2018 рік