Провадження № 2/712/490/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Мельник І.О.

з участю секретаря Хоменко А.В.

адвоката Топора І.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Черкаської міської ради, третя особа: ОСОБА_4 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, Черкаської міської ради, третя особа: ОСОБА_4 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 56 років помер його батько ОСОБА_5, про що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Черкаським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Черкаській області, актовий запис про смерть № 26 від 18.03.2016. Підтвердженням того, що ОСОБА_5 є батьком позивача. надана копія свідоцтва про народження. Після його смерті залишилась спадщина у вигляді 1/4 частини квартири АДРЕСА_1. Вказана частина квартири належала батьку на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25.11.2004, виданого органом приватизації - Соснівським райвиконком м.Черкаси. Співвласниками також є: позивача - 1/4 частина, його брат - ОСОБА_3 - 1/4, мати - ОСОБА_4 - 1/4 частина.Право власності зареєстроване в ЧООБТІ, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності №5812380 від 13.12.2004. На момент смерті батько не був зареєстрований разом з ними та проживав в АДРЕСА_3, про що свідчить довідка з сільської ради №265 від 24.04.2017. Батько заповіт не залишив. Позивач вважав, що оскільки є співвласником квартири нарівні з батьком даного факту достатньо для прийняття спадщини, тому вчасно не подав заяву до нотаріальної контори. Крім того, зазначає про поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини те, що з вересня 2016 по 31.12.2017 проживав разом з дідом ОСОБА_6 в с. Байбузи Черкаського району, оскільки дів тяжко хворів і потребував постійного стороннього догляду. Наданий час позивача змушений звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Топор І.О. позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити та визначити додатковий термін для прийняття спадщини позивачу ОСОБА_2

Відповідач ОСОБА_3 та третя особа ОСОБА_4 позов визнали та не заперечували проти його задоволення.

Представник відповідача за довіреністю ОСОБА_7 в судове засідання не з'явився, скерував до суду заяву, просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позову не заперечував.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_5, помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується актовим записом про смерть № 26 від 18.03.2016, складеним Черкаським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області серія НОМЕР_1.

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2, батьками записані ОСОБА_5 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 12.10.1985.

На праві спільної сумісної власності ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_3 належить квартира в АДРЕСА_2 по ? частки, що підтверджено свідоцтвом про право власності від 25.11.2004 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «ЧООБТІ» № 5812380 від 13.12.2004.

На час відкриття спадщини позивач здійснював догляд за дідом - ОСОБА_6, який був зареєстрований і проживав в АДРЕСА_4, з вересня 2016 і до дня смерті, про що свідчить довідка № 810 від 29.11.2017, яка видана виконавчим комітетом Байбузівської сільської ради Черкаського району Черкаської області та довідкою «Черкаського районного центру первинної медико - санітарної допомоги» Черкаської районної ради № 190 від 30.11.2017.

Згідно з ст. 1261 ЦК України ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є спадкоємцями першої черги.

ОСОБА_4 не є спадкоємцем першої черги, так як на момент смерті ОСОБА_5 була розлучена з останнім, про що свідчить рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 13.01.2014.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій.

Відповідно до положень листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦКУ, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини не потрібно залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб, адже вони є учасниками правовідносини із спадкування та заінтересованими особами.

Щодо вирішення справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Встановлений законодавством строк для звернення із заявою до нотаріальної контори ОСОБА_2 пропустив в силу переконання того, що вважав що фактично прийняв спадщину, адже вважав, що достатньо бути співвласником квартири нарівні з батьком, також з об'єктивних причин, так як не мав можливості звернутись до нотаріусу, оскільки доглядав та проживав разом з дідом ОСОБА_6 в с. Байбузи Черкаського району з вересня 2016 по 31.12.2017.

Враховуючи викладене, аналізуючи докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому може бути визначений додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном на один місяць.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-79, 81, 200, 263, 280-282, 284, 430 ЦПК України, ст. ст.1223, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Черкаської міської ради, третя особа: ОСОБА_4 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк - один місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 30-денний строк апеляційної скарги з дня проголошення рішення.

Головуючий І.О.Мельник