Справа № 740/4958/17
Провадження № 2/740/502/18
У Х В А Л А

іменем України

22 грудня 2018 року м.Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючої судді Ковальової Т.Г.,

за участю секретаря Кононяко С.А.,

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Ніжині позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Ніжинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, державного підприємства «СЕТАМ»,ОСОБА_1, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спора, приватного нотаріуса Ніжинського міського нотаріального округу ОСОБА_5, приватного нотаріуса Ніжинського міського нотаріального округу ОСОБА_6, про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання частково недійсним іпотечного договору, визнання недійсними електронних торгів та їх результатів з продажу предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з електронних торгів та визнання права власності на частку в нерухомому майні,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати частково недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 02.03.2004 р. серії САА №638760, виданого на ім»я ОСОБА_4, в частині права власності на ? частку нежитлової будівлі, яка знаходиться за адресою: Чернігівська область, м.Ніжин, пл.Заньковецької, буд.1, визнати частково недійсним іпотечний договір №0210/386 від 20 липня 2011 р., посвідчений приватним нотаріусом Ніжинського міського нотаріального округу ОСОБА_5,, та зареєстрований в реєстрі за №914, в частині передачі в іпотеку ПАТ «Укрсоцбанк» нежитлової будівлі, яка знаходиться в м.Ніжині, пл.Заньковецької, буд.1, визнати недійсними проведені 20.07.2017 р. ДП «СЕТАМ» згідно протоколу №273113 від 20.07.2017 р. електронні торги та їх результати з реалізації нерухомого майна, а саме нежитлової будівлі в м.Ніжині, пл.Заньковецької, буд.1, визнати недійсним свідоцтво від 07.12.2017 р., видане ОСОБА_7 приватним нотаріусом Ніжинського міського нотаріального округу ОСОБА_6, та зареєстроване в реєстрі за №1542, про придбання на електронних торгах нежитлової будівлі розташованої в м. в м.Ніжині, пл.Заньковецької, буд.1 та визнати за ним право власності на ? частку даної нежитлової будівлі.

22 грудня 2018 року позивач ОСОБА_3 та його представник - адвокат ОСОБА_8 у судове засідання в черговий раз не з*явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не подали.

Позивач ОСОБА_3 не з*являвся в судове засідання жодного разу з дня відкриття провадження у справі - з 13.12.2017 року, а його представник адвокат ОСОБА_8 - почергово з відповідачем ОСОБА_4 подавав письмові заяви про відкладення розгляду справи у зв*язку із зайнятістю в інших справах, незважаючи на те, що при кожному відкладенні розгляду справи з ним узгоджувався час наступного судового засідання.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав зловживання позивачем процесуальними правами відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК України, подавши про це письмове клопотання.

Перевіривши матеріали справи та дослідивши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобовязані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов»язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з»явилися в судове засідання без поважних причин.

Стаття 44 ЦПК України передбачає неприпустимість зловживання процесуальними правами. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії учасників по справі, що суперечать завданню цивільного судочинства і застосувати до них заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно ч.4 ст.10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обовязковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України.

Пленумом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ була винесена постанова № 11 від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», якою постановлено, що при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку; строки, встановлені ЦПК України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника. Оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

При цьому, суд також зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_9 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тобто, обов'язок щодо вжиття заходів для прискорення розгляду справи покладено на позивача як ініціатора спору.

Отже, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані.

Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов'язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників адміністративного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Ухвалою суду від 13.12.2017 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в даній цивільній справі та розгляд справи призначено на 14-30 год. 08.02.2018 року, про що належним чином було повідомлено позивача.

У судове засідання 08.02.2018 року позивач не з*явився, а від його представника адвоката ОСОБА_8 надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв'язку з чим було відкладено судове засідання на 14-00 год. 22.03.2018 року.

У судове засідання 22.03.2018 року позивач ОСОБА_3 не з*явився. У звязку з клопотанням відповідача ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи розгляд справи було відкладено на 14-10 год. 30.05.2018 року.

30.05.2018 року у судове засідання позивач не прибув, при цьому від його представника адвоката ОСОБА_8 надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебуванням в м.Києві. Розгляд справи відкладено на 15-00 год. 19.06.2018 року.

У судове засідання 19.06.2018 року з*явився представник позивача, позивач не з*явився. Відповідач ОСОБА_4 подав клопотання про відкладення розгляду справи у звязку з хворобою. Справа розглядом відкладена на 12-00 год. 05.07.2018 року.

05.07.2018 року позивач не з*явився, представник позивача - адвокат ОСОБА_8 подав заяву про відкладення розгляду справи.

25.09.2018 року у судове засідання позивач не з*явився, від відповідача ОСОБА_4 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Справа розглядом відкладена на 12 грудня 2018 року.

11 грудня 2018 року від представника позивача адвоката ОСОБА_8 надійшла заява про відкладення розгляду справи. 12.12.2018 року справу розглядом відкладено на 14-00 год. 22.12.2018 року, про що належним чином було повідомлено учасників судового процесу та представників сторін.

Суд вважає, що причини неявки представника позивача адвоката ОСОБА_8, вказані у заявах про відкладення, не є поважними, оскільки неможливість явки в засідання суду конкретної особи, не позбавляє позивача ОСОБА_3 права забезпечити участь у судовому засіданні іншого представника.

Суд враховує те, що неприбуття у судові засідання позивача (його представника), неодноразове подання представником позивача клопотань про відкладення розгляду справи, вказує на зловживання процесуальними правами та невиправдане затягування розгляду справи. При цьому визначальними процесуальними обов'язками позивача є виконання процесуальної дії у встановлені законом або судом строки, в тому числі і забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Суд вважає неможливим слухання справи за відсутності позивача, який ухиляється від участі в судовому розгляді справи, не з"являється в судові засідання без надання доказів про поважність причин неявки та не надав заяву про розгляд справи за його відсутності, тому подання його заяви суд визнає зловживанням процесуальними правами, тому позов слід залишити без розгляду на підставі ч.3 ст.44 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.2, 3, 10, 43, 44 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Ніжинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, державного підприємства «СЕТАМ»,ОСОБА_1, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог приватного нотаріуса Ніжинського міського нотаріального округу ОСОБА_5, приватного нотаріуса Ніжинського міського нотаріального округу ОСОБА_6, про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання частково недійсним іпотечного договору, визнання недійсними електронних торгів та їх результатів з продажу предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з електронних торгів та визнання права власності на частку в нерухомому майні залишити без розгляду.

Скасувати захід забезпечення позову, застосований ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 13 лютого 2018 року, якою накладено арешт на нежитлову будівлю, яка знаходиться за адресою: Чернігівська область, місто Ніжин, площа Заньковецької, будинок 1.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуюча суддя Ковальова Т.Г.