Провадження № 2/243/427/2018
15 січня 2018 року м. Слов'янськ
Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
Головуючого судді Старовецького В.І.,
за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Слов'янського міськрайонного суду Донецької області позовну заяву ОСОБА_1 до Горлівської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю, -
08 грудня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Горлівської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 06 березня 2008 року позивач та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Микитівському відділі реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 43 та мешкали разом за адресою: АДРЕСА_1, вели спільне господарство, сплачували комунальні платежі, робили поточний ремонт в квартирі. ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Горлівка Донецької області чоловік позивача, ОСОБА_2, помер. Після смерті чоловіка відкрилась спадщина та ОСОБА_1 у встановленому законом порядку зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, де їй було роз'яснено про необхідність встановлення факту проживання однією сім'єю не менш як п'яти років в судовому порядку. Просить суд встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_1 та ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву в якій просила розглядати справу за її відсутності, але за участю її представника ОСОБА_3 Позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити у повному обсязі.
Представник позивача ОСОБА_3, який діє на підставі Договору на представництво інтересів в суді від 06 грудня 2017 року повідомлений належним чином про час та дату судового засідання, в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, наполягав на задоволенні вимог заявлених позивачем.
До складу тимчасово окупованої території України, визначеної Верховною Радою України, входять тимчасово окуповані території України, особливий правовий режим яких встановлено відповідно до Законів України «Про забезпечення прав і свобод громадян та
правовий режим на тимчасово окупованій території України» №1207-VII від 15 квітня 2014 року, а також «Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей» №1680- VII від 16 вересня 2014 року та постанови Верховної Ради України «Про визнання окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями» № 254-VIII від 17 березня 2015 року.
Відповідно ст.ст. 1, 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована територія України є невід'ємною частиною території України, на яку поширюється дія Конституції та законів України.
В судовому засіданні достовірно встановлено, що м. Горлівка Донецької області є територією проведення антитерористичної операції.
Так, відповідно до ЗУ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (далі Закон), цей Закон визначає тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення.
Статтею 1 цього Закону передбачено, що період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року № 405/2014та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.
Територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року № 405/2014.
Розпорядженням КМУ №1275 від 02 грудня 2015 року затверджено перелік населених пунктів де здійснювалась антитерористична операція, і в цьому переліку зазначено м. Горлівка.
Розпорядженням КМУ від 07 листопада 2014 року № 1085 затверджено перелік населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення. До цього переліку зокрема належить і м. Горлівка Донецької області.
Відповідач про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином шляхом розміщення судового виклику на офіційному сайті Слов'янського міськрайонного суду Донецької області, але представник відповідача в судове засідання не з'явився та причини неявки суду не повідомив. (а.с. 20, 24)
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, але в судове засідання не з'явився без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив на позов та позивач не заперечує проти заочного вирішення справи.
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній даних чи доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлені наступні факти та відповідні до них правовідносини.
Згідно зі свідоцтвом про шлюб НОМЕР_3 06 березня 2008 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб у Микитівському відділі реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 43. (а.с. 6)
Відповідно до паспорта позивача, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1. (а.с.3)
Як вбачається зі свідоцтва про смерть НОМЕР_4, видане Микитівським відділом записів актів цивільного стану м. Горлівка, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, помер ІНФОРМАЦІЯ_2. (а.с. 7)
Рішенням Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 05 грудня 2017 року у справі № 243/10928/17 встановлено факт смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Горлівка Донецької області. (а.с.8)

Згідно з актом ЖБК «Юність» від 04 грудня 2017 року, що складений у присутності мешканців будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на момент смерті останнього, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2, мешкали разом та вели спільне господарство. (а.с.10)

Відповідно до довідки ЖБК «Юність», ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на момент смерті останнього, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2, мешкали разом та вели спільне господарство. (а.с.11)

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, - суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п. 2 Постанови ВСУ №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в звязку із втратою годувальника.

На теперішній час, позивач має намір отримати свідоцтво про право власності на спадкове майно після смерті чоловіка, для чого їй необхідно надати нотаріусу відомості про підтвердження родинних відносин із ним, тобто, необхідно встановити факт проживання однією сім'єю зі спадкодавцем.

Згідно із ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Досліджені в ході судового розгляду в силу положень ст. 81 ЦПК України письмові докази, не містять внутрішніх протиріч, та узгоджуються між собою. Їх взаємозв'язок та належна оцінка дає підстави суду дійти до висновку про можливість задоволення вимог ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім'єю.

Керуючись ст. 256-259 ЦК України, ст. 4, 10, 19, 48, 76, 81, 89, 92, 203, 209, 229, 258-259, 263-265, 315-319 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Горлівської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1 з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя

Слов'янського міськрайонного суду В.І.Старовецький