УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2018 року м. Володимир-Волинський

Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Вітер І.Р. ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 до ОСОБА_8, ОСОБА_9 про визнання права вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_8, ОСОБА_9 про визнання права вимоги.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обовязок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Зазначена позовна заява не відповідає вищевикладеним вимогам закону (ст.175-177 ЦПК України): відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, не долучено копії всіх документів, що додаються до позовної заяви для сторони відповідача.

В матеріалах справи відсутні копії паспортів та копії ідентифікаційного коду позивачів , що унеможливлює встановлення особи позивача .

У відповідності до вимог ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У позовній заяві в порушення зазначених вимог закону не зазначено про наявність у позивача або інших осіб оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Цей недолік позовної заяви має бути усунутий позивачем

Також у позовній заяві може бути зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Крім того, позивач обґрунтовуючи вимоги позовної заяви, посилається на норми ЦПК України, які стосуються додаткової та повторної експертизи, забезпечення доказів та види процесуальних строків, які не мають відношення до подання позову.

В позовній заяві позивачами ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_3, ОСОБА_2 заявлено клопотання (заява) про відстрочку сплати судового збору за подання позовної заяви, в якому зазначено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_7 являються батьками багатодітної сімї, ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2 є пенсіонерами та учасниками бойових дій та мають єдине джерело доходу пенсію.

Відповідні заяви про відстрочку сплати судового збору позивачами в порушення ЦПК України не підписані.

В той же час, розглянувши зазначені клопотання, вважаю їх такими, що не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

На рахунок звільнення від сплати судового збору позивачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 зазначаю наступне.

Відповідно до п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій та Герої України - у справах, пов'язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначене положення Закону застосовується у справах, пов'язаних з порушенням прав осіб, що стосуються їх статусу саме як учасників бойових дій та Героїв України, однак зі змісту позовної заяви не вбачається, що вирішення спору, пред'явленого до відповідача, стосується порушення прав позивача, як учасника бойових дій, тому підстави вважати, що позивачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3звільнені законом від сплати судового збору відсутні.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік підстав, за наявності яких судом може бути відстрочено або розстрочено обовязок учасника справи для сплати судового збору під час звернення до суду.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні клопотань позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_7, суддею враховано те, що на їх утриманні перебуває троє неповнолітніх дітей. Однак, вказана обставина, жодним документом не підтверджена, а також це ніяким чином не свідчить про тяжкий матеріальний стан і неможливість сплати судового збору на день подання позову.

Також, на рахунок позивачів ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2, які зазначають, що єдине джерело їх доходу є пенсія, суд зазначає, що пенсіонери не віднесені Законом України «Про судовий збір» до категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору. Більш того, регулярне отримування пенсійних виплат позивачами свідчить про можливість сплати ними судового збору у встановленому Законом розмірі. Крім того сам лише статус пенсіонера та розмір пенсії не підтверджують скрутність матеріального становища. Інших доказів, якими підтверджується те, що вони є малозабезпеченими до суду не подано.

На підставі наведеного суд вважає, що заяви ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_3, ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору слід залишити без руху, оскільки заявниками не доведено, що їх майновий стан не дозволяє провести сплату судового збору. Так, позивачами взагалі не надано доказів в підтвердження розміру їх доходів. Той факт, що позивачі мають трьох неповнолітніх дітей, не є безумовною причиною їх низького матеріального становища. Наявність статусу багатодітної родини та учасника бойових дій на підставі ст.5 Закону України «Про судовий збір» не звільняє їх від сплати судового збору, за виключенням коли учасники бойових дій звертаються до суду з позовами у справах, повязаних з порушенням їхніх прав.

Ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи визначену позивачами ціну позову у 1 116 454.50 грн., належний до сплати судовий збір становить 1594 грн. 94 коп. кожному.

Отже, ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_3, ОСОБА_2 необхідно надати доказ сплати судового збору у розмірі 1594 грн. 94 коп. кожному.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 до ОСОБА_8, ОСОБА_9 про визнання права вимоги залишити без руху.

Надати ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви та сплати судового збору в повному розмірі протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками, її копії для відповідача, письмових доказів (в оригіналі або в належним чином засвідчених копіях).

У випадку, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя Володимир-Волинського міського суду І.Р. Вітер