___________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/1926/18
провадження № 2/520/3890/18
УХВАЛА

про відкладення розгляду справи по суті

та продовження строку вчинення процесуальних дій учасниками справи

10.04.2018 року Київський районний суд міста ОСОБА_1 у складі: головуючого судді Літвінової І.А., поза межами судового засіданні без виклику сторін, розглянувши матеріали цивільної справи № 520/1926/18 за позовною заявою ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_4 до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ, КИЇВСЬКОГО ВІДДІЛУ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ про відшкодування шкоди, завданої бездіяльністю органу державної влади,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді від 07.03.2018 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_4 до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ, КИЇВСЬКОГО ВІДДІЛУ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ про відшкодування шкоди, завданої бездіяльністю органу державної влади та відкрите провадження у цивільній справі № 520/1926/18.

Розгляд справи по суті призначено почати 05 квітня 2018 року в порядку спрощеного позовного провадження протягом тридцяти днів без виклику учасників справи із строком вчинення процесуальних дій учасниками справа з 07 березня 2018 року по 05 квітня 2018 року.

Цією ж ухвалою відповідачам встановлено строк для подання до суду відзиву на позов - протягом пятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом пяти днів з дня вручення ухвали; клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін - протягом пятнадцяти днів із дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі постановлено направити відповідачам одночасно з копіями позовної заяви та доданих до неї документів.

Станом на 10 квітня 2018 року встановлено, що відповідач КИЇВСЬКИЙ ВІДДІЛ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ копію ухвали одержав 15 березня 2018 року.

За правилами, встановленими частиною першою статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Отже, перебіг процесуального строку для подання до суду відзиву на позов відповідачем КИЇВСЬКИМ ВІДДІЛОМ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ почався 16 березня 2018 року, з періодом для вчинення вказаної процесуальної дії - з 16.03.2018 по 31.03.2018.

До цього часу до Київського районного суду м. Одеси не надходив відзив від відповідача КИЇВСЬКОГО ВІДДІЛУ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ на позов ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_4

Наслідки пропущення процесуальних строків встановлені частиною першою статті 126 ЦПК України, за положеннями якої право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Стосовно відповідачаГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ судом встановлено, що цьому учаснику справи ухвала суду від 07.03.2018 року вручена 27 березня 2018 року, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (П 65014 070617 6).

За умовами частини першої статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку для подання цим відповідачем відзиву на позов почався 28 березня 2018 року, з періодом для вчинення вказаної процесуальної дії - з 28.03.2018 по 12.04.2018.

Приблизний строк надходження відправної поштової кореспонденції по місту на сьогоднішній день складає більше десяти днів, висновок про що зроблений, враховуючи подібні факти, встановлені при розгляді інших справ.

Зазначені обставини перешкоджають розглянути справу по суті в строки, встановлені частиною другою статті 279 ЦПК України.

В той же, час діючими нормами процесуального права не передбачена можливість відкласти розгляд справи по суті у випадку розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Проаналізувавши обставини цивільної справи, суд доходить висновку про необхідність здійснення провадження та встановлення порядку розгляду цієї справи, виходячи із необхідності забезпечення сторонам належних умов для реалізації їх процесуальних прав.

Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Цивільний процесуальний кодекс України набув чинності новою редакцією. Однією з новел Кодексу є встановлена можливість розгляду цивільних справ в спрощеному проваджені без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи.

За частиною пятою статті 4 цього Кодексу, - жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Участь сторін у розгляді справи у випадку спрощеного провадження без проведення судового засідання без повідомлення учасників справиреалізується шляхом заяв по суті справи, до яких відносяться позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору і в разі необхідності додають докази.

Право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене частиною 4 статті 174 ЦПК України.

Наведене вказує, що через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, обєктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обовязків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., ReportsofJudgment sand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero?st Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Отже, у справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_4. до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ, КИЇВСЬКОГО ВІДДІЛУ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ про відшкодування шкоди, завданої бездіяльністю органу державної влади, суд вважає за необхідне, з урахуванням основних засад національного судочинства та практику Європейського суду з прав людини,встановити такий порядок судового провадження, який максимально забезпечить реалізацію права сторін на змагальність.

Суд констатує порушення строків, встановлених статтею 279 ЦПК України, але визначає пріоритетним встановлення судової процедури у цій справі, яка має на меті сприяння реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, повязаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Керуючись Конституцією України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-4, 11, 174, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк вчинення процесуальних дій учасниками цивільної справи ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_4 та ГОЛОВНИМ УПРАВЛІННЯМ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ до встановлення судом факту реалізації права відповідача на подання відзиву на позовну заяву, позивача на подання відповіді на відзив, відповідача заперечень щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення - в порядку, встановленому для подання заяв по суті справи ухвалою по цій справі від 07.03.2018 року.

Визнати втраченим право відповідача КИЇВСЬКОГО ВІДДІЛУ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ на подання до суду відзиву на позов ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_4 до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ, КИЇВСЬКОГО ВІДДІЛУ ПОЛІЦІЇ В ОСОБА_1 ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ про відшкодування шкоди, завданої бездіяльністю органу державної влади, у звязку із пропуском процесуального строку.

Розяснити учасникам справи право суду за заявою учасника справи поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, у випадку визнання причини пропуску строку поважними, крім випадків, коли Цивільним процесуальним кодексом України встановлена неможливість такого поновлення.

Розяснити учасникам справи право суду продовжити процесуальний строк, встановлений судом, за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

Розгляд цивільної справи № 520/1926/18 по суті в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання без виклику сторін за наявними у справи матеріалами почати після виконання умов абзацу першого резолютивної частини цієї ухвали.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Ухвала окремо від рішення суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень в день її складання. З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ki.od.court.gov.ua.

Суддя Літвінова І. А.