22 січня 2018 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Ніколаєнко І.В.,
при секретарі - Газіній О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом, -
Позивач звернувся до суду з позовом, яким просить стягнути з відповідача на свою користь суму нарахувань за актом в розмірі 1325,70 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 17.08.2017 р. при перевірці електроустановки у АДРЕСА_1, в якій проживає відповідач, було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії. Підключення виконане відкритим шляхом до приладу №446859, що є порушенням п.п. 37, 42, 48 Правил користування електроенергією для населення, і завдає шкоди інтересам АК «Харківобленерго». Вказані порушення були зафіксовані актом №210476 від 17.08.2017 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, після чого відповідачу були зроблені нарахування в сумі 1325,70 гривень, яка на сьогоднішній день відповідачем не сплачена.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, у випадку неявки відповідачів просив ухвали рішення у заочному порядку.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає можливим ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у зв'язку з наступним.
Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.
Відповідач мешкає у квартирі АДРЕСА_1, і є споживачем послуг з електропостачання.
Підключення електроенергії за заявою наймача (власника будинку) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення.
Виходячи з положень ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.
Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією.
Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії в тому числі у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Як вбачається з акту про порушення Правил користування електричною енергією №210476 від 17 серпня 2017 року, при перевірці дотримання вимог діючих Правил користування електричною енергією для населення працівниками АК «Харківобленерго» було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії, чим порушено п. 42, 48 Правил користування електричною енергією. Використання електричної енергії шляхом відкритого підключення до приладу з метою заниження покажчиків приладу обліку №446859. Споживач від проставлення свого підпису та отриманні копії акту відмовився, що підтверджується підписами трьох працівників АК «Харківобленерго».
Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Відповідно до п.п. 4.6, 4.7, 4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.
Як передбачено п. 4.2. зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3.
Таким чином, суд вважає акт таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, у тому числі схему та перерізи і матеріли проводу, в акті заповнені всі графи без пропуску.
Згідно з п. 4.5 Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Однак з самого акта та з матеріалів справи не вбачається наявності таких зауважень або незгоди з боку відповідача на час складення акту.
Згідно Абзацу 3,4 пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Судом встановлено, що на засіданні комісії під головуванням юристкончульта ОСОБА_2, за участю членів комісії: інженера ОСОБА_3, мастера ОСОБА_4 - був розглянутий акт порушення ПКЕЕ №210476 від 17 серпня 2017 року, в результаті розгляду якого комісію був розрахований розмір завданих енергопостачальнику збитків, про що був складений протокол № 89 від 22 вересня 2017 р. Розрахунок проведений згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією нарахувань на суму 1325,70 гривень з 17.07.2017 по 17.08.2017 р.
Відповідно до абзацу 12 п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача суму в рахунок відшкодування матеріальної шкоди за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення у розмірі 1325,70 гривень.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до положень ст. 88 ЦПК України.
На підставі викладеного і керуючись ст. 67 ЖК України, ст. 714 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд -
Позовну заяву Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом - задовольнити повністю.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду, відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Згідно п.п.15.5 п.15 ч.1 Розділу ХІII «Перехідні положення» ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя І.В. Ніколаєнко