Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2018 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Кузнецова Д. В. , при секретарі Мащенко Д.О., за участю представника позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

22 вересня 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із зазначеним позовом про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію в сумі 2515,61 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 10.07.2017 року при перевірці представниками позивача за місцем проживання відповідача було виявлено порушення правил користування електричною енергією, а саме: пошкодження розрахункового засобу обліку електричної енергії та пломб на ньому. У звязку із вказаними порушеннями був складений акт № 213483 від 10.07.2017 року. Відповідно до діючої методики, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 2515,61 грн. Просило суд стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 2515,61 гривень та судовий збір в сумі 1600,00 гривень.

Представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_1, яка діє за довіреністю, у судовому засіданні позовні вимоги підтримала.

Відповідач та його представник ОСОБА_3 позовні вимоги не визнали, надали письмові заперечення роти позову, в яких зазначили, що у червні 2017 року він звертався до позивача із заявою про заміну лічильника через його несправність. Під час заміни лічильника представника позивача був складений акт про порушення, в якому зазначено про пошкодження засобу обліку та цілісності пломб. Вказує про незаконність складеного акту, оскільки відповідачем самостійно була надана заява про виявлені пошкодження приладів (систем) обліку та позивач в порушення Методики склав спірний акт, за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку. Під час його складення позивачу не були розясненні його права на фото- та відео зйомку. Під час нарахування суми збитків за актом не були враховані раніше сплачені послуги та наявні у позивача пільги учасника бойових дій. В порушення правил користування електричною енергією позивачем не був складений акт про збереження пломб. Звертає увагу, що за значний термін часу пошкодження пломби могло відбутися під впливом часу. В ході складання акту відповідач не визнавав факт пошкодження приладу обліку. Позивач не мав право застосувати Методику до отримання енергопостачальником результатів експертизи. На підставі зазначеного просили відмовити у позові.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Судом встановлено, що власником та мешканцем будинку №28а по вулиці Чайковського в місті Маріуполі, а також споживачем електричної енергії за особовим рахунком №360-91 у вказаному будинку є відповідач ОСОБА_2

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За частинами 4, 5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобовязує, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у звязку із цим у сторін виникли взаємні права та обовязки, які притаманні договірним.

Виходячи з положень статей 6, 526, 626 - 631 ЦК України, укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог Цивільного кодексу України та інших актів цивільного законодавства.

Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

22 червня 2017 року ОСОБА_2 звернувся до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» із письмовою заявою, в якій просив здійснити заміну електричного лічильника, через те, що він зупинився.

10 липня 2017 року під час заміни електричного лічильника та перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» в будинку відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у пошкодженні розрахункових засобів обліку електричної енергії, пошкодженні пломб з відтиском тавр про повірку засобу обліку електроенергії.

За цим фактом було складно акт № 213483 від 10 липня 2017 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», а також споживачем ОСОБА_2, який підписав вказаний акт без зауважень.

Крім того, в момент складання акту відповідач написав заяву, в якій відмовився від проведення експертизи електролічильника, що був встановлений в його будинку, та визнав виявлені в акті порушення та готовність оплатити збитки, що підтверджується відповідною заявою.

Також ОСОБА_2В звернувся до позивача із письмовою заявою з проханням розглянути складений відносно нього акт про порушення на комісії саме 12 липня 2017 року.

12 липня 2017 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення відповідно до протоколу № 1162 від 12 липня 2017 року було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_2 за порушення правил користування електричною енергією суми збитків недорахованої електричної енергії на загальну суму 2515,61 грн.

Засідання комісії відбулось за участю відповідача та він підписав протокол без зауважень.

Відповідно до представленого позивачем розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН №213483 розрахунок збитків був проведений не більше ніж за останні 6 місяців, що передували дати складання акту. При проведенні розрахунку позивачем були враховані раніше сплачені обсяги та суми отриманої електроенергії за період з 18 лютого 2017 року по 10 липня 2017 року, що відображено в письмовому розрахунку суми збитків.

З огляду на ці обставини позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного складання акту про порушення, повідомлення споживача про дату та час засідання комісії, а також про результати розгляду виявлених в акті порушень.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, повязані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Правопорушенням в електроенергетиці є пошкодження приладів обліку.

Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил).

Згідно пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_2, який є власником домоволодіння та споживачем послуг, доказів своєї невинуватості не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень та пошкодження приладу обліку, натомість підписав акт про порушення та заяву про згоду із виявленими порушеннями і відмову від проведення відповідної експертизи електролічильника. Вказані факти в сукупності свідчать про причетність до виявлених порушень правил користування електричної енергією.

Доводи відповідача про незаконність складання акту про порушення правил користування електричною енергією, оскільки він сам своєчасно повідомив про виявлені ним пошкодження приладу обліку, не приймаються з наступних підстав.

Так відповідно до пункту 1.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року N 562 (надалі за текстом Методика), у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

З вказаного положення Методики слідує, що в разі виявлення ознак втручання в роботу приладів обліку методика має застосовуватися та складатися акт про порушення.

Факт втручання в роботу приладу обліку, що встановлений в будинку відповідача, був виявлений під час заміни лічильника представниками ДТЕК, про що складено відповідний акт про порушення та висловлена письмова згода ОСОБА_2 із виявленими порушеннями.

За таких обставин положення пункту 1.2. Методики, які б звільняли відповідача від відповідальності за пошкодження приладу обліку та пломб на ньому, не можуть бути застосовані, оскільки були виявлені ознаки втручання в роботу приладу обліку.

З урахуванням цього позивачем правомірно було складено акт про порушення та застосовані положення Методики.

Крім того, згідно з пунктом 3.1. Методики у разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов'язкове.

Зазначені положення Методики свідчать про можливість не проведення експертизи електролічильника в разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку.

У звязку із тим, що ОСОБА_2 письмово визнав виявлені порушення та відмовився від проведення експертизи, тому в даному випадку проведення експертизи є необовязковим, а дії позивача відповідають положенням Методики.

Відносно доводів відповідача про необхідність врахування його пільг як учасника бойових дій при нарахуванні вартості не облікованої електричної енергії, то вказані доводи спростовуються положеннями пункту 3.3. Методики, відповідно до яких під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії.

Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, актом про порушення, письмовими заявами ОСОБА_2, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем правил користування електричної енергії, який як власник має нести повну відповідальність за виявленні порушення та оплату вартості спожитої, але неврахованої приладом обліку електроенергії.

Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 1600,00 гривень.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 89, 247, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, який зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_2, по бул.Шевченка 68, кв.57) на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (, м.Краматорськ, вул.Островського, 8) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 2515,61 грн. та судовий збір в сумі 1600,00 грн.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення буде виготовлено 22 січня 2018 року.

Суддя: Д. В. Кузнецов