Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/566/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2018 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про скасування арешту майна, накладеного постановою державного виконавця, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 (зареєстр. ІНФОРМАЦІЯ_1, код НОМЕР_1) 23.01.2018р. звернувся до суду із позовом до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві (м. Київ, вул. Полярна, 13-а, ) про скасування арешту, накладеного постановою державного виконавця Мінського РВ ДВС м. Києва №205/9 від 20.10.2004р. на все майно ОСОБА_1

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суддею встановлено, що заяву подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства, яке є чинним з 15 грудня 2017 року.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Так, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Крім того, як зазначено у частинах 1, 4 та 5 статті 177 ЦПК, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Вивчивши подану позивачем позовну заяву, вбачається, що зазначені положення закону не виконані. Так, по справі відповідачем зазначено Оболонський райвідділ ДВС міста Києва ГТУЮ у м. Києві. Між тим, за прохальною частиною позову та за долученими документами, позивач просить скасувати постанову державного виконавця Мінського РВ ДВС міста Києва №205/9 від 20.10.2004р.

Позивачеві необхідно визначитися, які саме права позивача порушуються, не визнаються чи оспорюються, яка природа спірних правовідносин, чи мають місце спірні цивільні правовідносини, чи наявний публічно-правовий спір; вірно визначити способи захисту. Так, мотивувальна частина позовної заяви містить посилання на положення ч.1 ст. 287 КАС «Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця» і при цьому, зазначено: «…спір належить до юрисдикції Придніпровського районного суду м. Черкаси та має розглядатися в порядку цивільного судочинства». Позовна заява не містить посилання на перелік майна (правовстановлюючі документи щодо належності на праві власності певного майна ОСОБА_1В.) на яке, як на думку позивача, накладено арешт. При цьому, якщо має місце спір про право, то слід застосовувати норми щодо виключної підсудності, відповідно до ст. 30 ч.1 ЦПК України.

Також, у позовній заяві зазначено, що позивач звернулася до органів юстиції з метою з»ясування, на якій підставі накладено арешт на її майно та, чому її вказано власником нерухомого майна, що АДРЕСА_1, хоча з тверджень ОСОБА_1 вона ніколи не володіла цією квартирою.

Між тим, долучені додатки до позовної заяви, в т.ч. інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 05.01.2018р. не містить відомостей про таке майно. Крім того, у цій інформаційній довідці є посилання на постанову РВ ДВС Мінського РУЮ від 20.04.2004р., а не від 20.10.2004р., як зазначено у позові. Заяву до органів ДВС ОСОБА_1 подавала ще 16.10.2013р. і відповідь вона отримала 24.10.2013р. за №2533. При цьому, начальник відділу ОСОБА_2 у відповіді зазначає про постанову, якою накладено арешт на майно №б/н від 16.06.2004р.

Також, позивачем ОСОБА_1 жодним чином не зазначені обставини про те, чи видавався саме щодо неї Придніпровським райсудом м. Черкаси виконавчий лист №2-1117 від 02.04.2002р. про стягнення з неї на користь ОСОБА_3 боргу в розмірі 18629грн. Слід зазначити, що таку інформацію вона вправі отримати, звернувшись до відповідного суду.

Позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_4, який діє за довіреністю, що посвідчена нотаріусом 04.01.2018р. При цьому, при підготовці та подачі позову до суду, в залежності від судочинства, слід враховувати норми, зокрема, - ст.ст. 19, 58, 60, 62 ЦПК та ст.ст. 12, 55, 57, 59 КАС.

Виходячи з вищевикладеного, необхідно подати до суду позовну заяву з дотриманням всіх вказаних вимог закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись КАС України, ст.ст. 4, 19, 30, 58-62, 174-177, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про скасування арешту майна, накладеного постановою державного виконавця, - залишити без руху.

Позивачеві необхідно усунути, вказані в мотивувальній частині ухвали недоліки, в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У випадку неусунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_5