Номер провадження 2/243/72/2018
Номер справи 243/5703/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«22» січня 2018 року Словянський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю: - секретаря судового засідання - Кобець О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі № 19 Словянського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що 27 липня 1996 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Павлоградської міської Ради народних депутатів Дніпропетровської області, вона уклала шлюб з відповідачем, про що було зроблено відповідний актовий запис № 299.

Від шлюбу сторони мають двох синів: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Зазначає, що протягом останніх шести років сімейне життя між ними погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. ОСОБА_4 з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сімю. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, з його ініціативи між ними постійно виникають сварки, свідками яких нерідко стають їх діти, що тяжким чином впливає на їх психічний стан та кожен раз спричиняє позивачу душевні страждання.

Відповідач не розуміє та не хоче розуміти сутності проблем, які виникають у неї та у сімї, він не здатен підтримувати нормальну моральну атмосферу у сімї, піклуватися про побудову сімейних відносин на почуттях любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Зважаючи на те, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сімю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка та жінки. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Вказала, що ведення між ними спільного господарства та сумісне проживання не припинено, та за її переконанням подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає.

Майнових спорів між ними не має, на примирення не згодна, шлюб розривають вперше.

Просить суд, шлюб, зареєстрований 27 липня 1996 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Павлоградської міської Ради народних депутатів Дніпропетровської області, актовий запис № 299, між нею та відповідачем, розірвати. Судовий збір, який підлягає стягненню при поданні позовної заяви про розірванні шлюбу, стягнути з відповідача.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилась, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання. 15 січня 2018 року нею надано Заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити (а.с. 24).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявився, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином. 22 січня 2018 року ним надано Заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує (а.с. 25).

Ухвалою Словянського міськрайонного суду від 12 липня 2017 року сторонам було надано строк для примирення до 15 січня 2018 року.

Після спливу строку для примирення позивач не бажає зберегти шлюб з відповідачем. Примирення між ними не можливе. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем і збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Судом встановлено, що сторони уклали шлюб 27 липня 1996 року, який було зареєстровано Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Павлоградської міської Ради народних депутатів Дніпропетровської області, актовий запис № 299 (а.с.6, 11).

Від шлюбу сторони мають двох синів: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, Паспорт громадянина України серії ВТ 111378, виданий 11 вересня 2014 року Словянським МВ ГУДМС України в Донецькій області (а.с.8); та малолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, Свідоцтво про народження серії 1-НО № 402879, видане 26 квітня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Словянську Словянського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 361 (а.с.9).

Сторони у теперішній час шлюбні стосунки не підтримують. Тобто, зараз кожний живе своїм окремим особистим життям, ніяким чином не переймаючись проблемами іншого. І таке спільне життя стало для сторін неприйнятним і неможливим.

Таким чином, їх сімя фактично розпалась, шлюб існує тільки формально і зберегти його неможливо. Надання часу для примирення позивач вважає недоцільним, так як всі можливості зберегти сімю вичерпані.

В Постанові Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначається, що при розгляді справ, які виникають у звязку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм Сімейного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23 червня 2005 року, а також інших нормативно правових актів, що регулюють сімейні відносини.

Згідно ч. 1 ст. 3 Сімейного кодексу України, сімя є первинним та основним осередком суспільства.

Згідно зі ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно ст. 56 Сімейного кодексу України, кожна особа має право припинити свої шлюбні відносини.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч. 1 ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач ОСОБА_1 не просить суд відновити дошлюбне прізвище і бажає надалі іменуватися прізвищем «Копа».

Таким чином у суду є усі підстави для задоволення позовних вимог та розірвання шлюбу між сторонами, так як подальше спільне життя подружжя та збереження сімї неможливе.

Відповідно до п.3 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (з відповідними змінами) з позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21 грудня 2016 року №1801-19, розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2017 року складає 1600,00 грн.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду з позовом про розірвання шлюбу позивач сплатила судовий збір у сумі 640,00 грн. (а.с. 1).

Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, а тому з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 640,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, Постановою Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року, ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 131, 136, 141, 197, 206, 258-259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 3, 24, 56, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 27 липня 1996 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Павлоградської міської Ради народних депутатів Дніпропетровської області, актовий запис № 299, між КОПА (до шлюбу - Нестеренко) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_5, громадянина України, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 інші дані суду невідомі, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_7, громадянки України, РНОКПП: НОМЕР_2, Паспорт серії АЕ444379 виданий 05 листопада 1996 року Словянським МВ УМС України в Донецькій області, яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, судовий збір у сумі 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «КОПА».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_6.