Рівненський міський суд у складі :
головуючого судді Кучиної Н.Г.,
з участю секретаря судового засідання - Довбенко Г.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу за позовом Заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Рівненської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області (Рівненський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів,-
Заступник керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Рівненської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області (Рівненський рибоохоронний патруль) звернувся до суду із вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1на користь Рівненської міської ради Рівненської області шкоду в розмірі 7 786 грн., заподіяної незаконним добуванням (збиранням) цінних видів водних біоресурсів та судовий збір в сумі 1600,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог вказує, щоРівненською місцевою прокуратурою вивчено матеріали Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області щодо заподіяння ОСОБА_1 шкоди внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів. Встановлено, що 08 червня 2015 року ОСОБА_1 здійснював незаконний лов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову сіткою у рибогосподарському водному обєкті загального користування по вул. Дворецькій у м. Рівне. Під час затримання у правопорушника виявлено 2,9 кг водних біоресурсів, а саме: краснопірка 62 екземпляри, плітка 42 екземпляри.
Вказаними діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, згідно яких забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.
Згідно постанови Рівненського міського суду від 09.07.2015 по справі №569/8625/15-п, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4. ст. 85 КУпАП, а саме грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Просить позов задоволити в повному обсязі.
Прокурор Рівненської місцевої прокуратури та представник Рівненської міської ради в судове засідання не з'явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, однак надали суду клопотання, відповідно до яких останні просять проводити розгляд справи за їх відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечують.
За таких обставин, суд вважав за можливе проводити розгляд справи у відсутності прокурора Рівненської місцевої прокуратури та представника Рівненської міської ради.
Відповідач будучи належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи у судове засідання не з'явився, клопотань про розгляд справи за його відсутності до суду не надіслав.
За даних обставин суд приходить до висновку, що відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи, причини своєї неявки в судове засідання не повідомив, тому визнає причини його неявки неповажними та вважає за можливе проводити заочний розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі матеріалів, згідно вимог 280 ЦПК України.
Вивчивши матеріали позовної заяви та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.
08 червня 2015 року ОСОБА_1 здійснював незаконний лов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову сіткою у рибогосподарському водному обєкті загального користування по вул. Дворецькій у м. Рівне. Під час затримання у правопорушника виявлено 2,9 кг водних біоресурсів, а саме: краснопірка 62 екземпляри, плітка 42 екземпляри.
Вказаними діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, згідно яких забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.
З оглянутої в судовому засіданні постанови Рівненського міського суду від 09.07.2015 по справі №569/8625/15-п, вбачається, що ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4. ст. 85 КУпАП, а саме грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Згідно з ч.5 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили є обов'язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до абз. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.
Згідно розрахунку, проведеного відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних обєктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011, діями ОСОБА_1 завдано шкоду у розмірі 7 786 гривень, а тому позивач був змушений звернутися до суду.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.
Згідно ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Частиною 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до пп. 6.1. та 6.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 (далі - Правила), особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення Правил.
Однак, на даний час шкоду, заподіяну порушенням законодавства про тваринний світ, відповідачем не відшкодовано.
Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.
Відповідно ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Об'єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.
В даному випадку порушення інтересів держави полягає в тому, що непогашення ОСОБА_1 шкоди, завданої водним живим ресурсам, призводить до ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів, що, в свою чергу, негативно позначається на фінансуванні важливих природоохоронних та ресурсозберігаючих заходів, чим прямо порушує інтереси держави.
Одночасно, додержання всіма учасниками суспільних відносин принципу законності, який закріплено у ст. 68 Конституції України (кожен зобовязаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей) є обовязковою передумовою досягнення загальнонаціональної мети українського народу побудови демократичної, соціальної, правової держави. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.
Відповідно до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
Окрім цього, ст.11 Закону України «Про державний бюджет на 2017 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2017 рік у частині доходів є надходження, визначені ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України.
Пунктом 4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
У відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Враховуючи все вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
За таких обставин з відповідача, враховуючи «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №1209 від 21 листопада 2011року, підлягає стягненню шкода в розмірі 7 786 грн., заподіяна незаконним добуванням (збиранням) цінних видів водних біоресурсів.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь прокуратури Рівненської області судовий збір в сумі 1600,00 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст. 27, 63 Закону України "Про тваринний світ", ст.ст. 47, 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.ст. 12, 258, 259, 263, 264, 265, 284, 288 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позов Заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Рівненської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області (Рівненський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеого строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У випадку неподання заяви про перегляд заочного рішення чи апеляційної скарги, рішення набирає законної сили після закінчення строку на їх подання.
Суддя Рівненського міського суду Н.Г. Кучина