Справа № 761/912/18
Провадження № 2/761/3777/2018
У Х В А Л А

Іменем України

16 січня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Савицький О.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, треті особи: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», ОСОБА_3, про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку,

в с т а н о в и в :

03.01.2018 року ОСОБА_4 через свого представника ОСОБА_5 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, треті особи: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», ОСОБА_3, про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач, обґрунтовуючи своє звернення саме до Шевченківського районного суду м.Києва, вказує, що оскільки даний спір виник не з приводу безпосередньо земельної ділянки, як об'єкта цивільних правовідносин, а стосується лише порядку оформлення права власності на неї, підсудність позову визначено на підставі п.15 ст. 28 ЦПК України, а саме за місцезнаходженням одного з відповідачів.

Так, дійсно, за загальним правилом, визначеним ч.15 ст. 28 ЦПК України, позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред'являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Водночас, відповідно до вимог ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», до таких позовів відносяться позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При цьому, як зазначено в п. 41 вищевказаної постанови, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Разом з тим, поняття «позови, що виникають з приводу нерухомого майна» (ч.1 ст. 114 ЦПК України) є ширшим, ніж поняття «позови, де предметом спору є нерухоме майно), а тому правило даної норми розповсюджується і на позови щодо будь-яких вимог, пов'язаних з правом особи на нерухоме майно та речових (немайнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно.

Як вбачається зі змісту даної заяви, позивач просить визнати недійсним та скасувати Державний акт на право власності на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що територіально не відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва.

В свою чергу, відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суддя передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, треті особи: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», ОСОБА_3, про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку, слід передати на розгляд Дарницького районного суду м.Києва, як суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого належить вказаний позов.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 30, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, треті особи: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», ОСОБА_3, про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку передати на розгляд до Дарницького районного суду м.Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: