ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/1100/17
Провадження № 2/622/231/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2018 року смт. Золочів

Суддя Золочівського районного суду Харківської області Кочнєв О.В., розглянувши в приміщенні суду в смт. Золочів Харківської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Золочівська державна нотаріальна контора головного територіального управління юстиції у Харківській області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

14.11.2017року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив суд визначити йому додатковий строк в три місяці, достатні для подання до Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області заяви та інших необхідних документів, про прийняття спадщини після батька ОСОБА_3, який помер 10.10.2015 року, посилаючись на те, що 10.10.2015 року помер його батько ОСОБА_3, який постійно проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивач в свою чергу, на час відкриття спадщини після смерті батька був зареєстрований та проживав у Красноградському районі Харківської області. Заповіту за життя батьком складено не було. Про смерть батька позивач дізнався не відразу, так як не підтримував з ним близьких стосунків. Як пізніше дізнався позивач за життя батькові належало майно, яке і увійшло до складу спадщини. Звернувшись у вересні 2017 року до Золочівської ДНК Харківської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки документи, які підтверджуюють факт прийняття спадщини в порядку, встановленому чинним законодавством не були подані. Крім цього вказав, що не звертався до нотаріальної контори у встановлений законодавством строк так як про смерть батька дізнався неодразу та у нього існували особисті та сімейні обставини, які перешкоджали йому звернутися із заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк, а також він не є людиною обізнаною щодо правової процедури прийняття спадщини.

При надходженні вказаної заяви справа не була розподілена у звязку з відсутністю у суді суддів, уповноважених на здійснення правосуддя.

Указом Президента України №443/2017 від 29.12.2017 року «Про призначення та тимчасове переведення суддів» суддя Кочнєв О.В. був переведений шляхом відрядження на посаду судді Золочівського районного суду Харківської області строком до шести місяців.

05.01.2018 року суддя Кочнєв О.В. приступив до виконання посадових обовязків, справа була розподілена судді Кочнєву О.В. 09.01.2018 року.

Розгляд справи здійснюється за першої фізичної можливості суду розглянути справу по суті, у звязку з великим навантаженням на суддю.

При вирішенні питання щодо подальшої долі справи суд виходить з наступного.

15.12.2017 року з початком роботи Верховного суду набрала чинності нова редакція цивільного процесуального кодексу України, на підставі п.1 розділу 6 «Прикінцеві положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147 від 03.10.2017 року.

Згідно з п.11 ч.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» нової редакції Цивільного процесуального кодексу України заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, щодо процесуального порядку розгляду вказаної заяви (строки, порядок розгляду, норми ЦПК, тощо), суддя використовує норми нової редакції ЦПК України, а щодо форми та змісту позовної заяви норми редакції ЦПК України, яка діяла до 14.12.2017 року включно.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суддя вважає за необхідне залишити її без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 3статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Позивач, в порушення вимог п.6 ч.2 ст. 119 ЦПК України в редакції до 14.12.2017 року, не надав суду доказів, що підтверджують поважність пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

З метою усунення вказаних недоліків позивач повинен надати суду три уточненні позовні заяви про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, із зазначенням деталізованих поважних причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Золочівська державна нотаріальна контора ГТУЮ у Харківській області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків на протязі десяти днів з дня отримання даної ухвали Золочівського районного суду Харківської області.

У разі усунення недоліків заяви зазначених вимог в зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Золочівського районного суду Харківської області: ОСОБА_4.