ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/498/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві про визнання права на частину спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 04.12.2017 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Служба у справах дітей Шевченківської РДА у м.Києві, ГТУЮ у м.Києві про визнання права на частину спільного майна подружжя було залишено без руху та надано п"ятиденний строк для усунення недоліків заяви, а саме: позивачем не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, зокрема: не зрозуміло чому визначено відповідачем ОСОБА_3 і які саме до нього заявлено вимоги; позивачем не надано доказів виключної підсудності справи Дарницькому районному суду м.Києва, оскільки відсутні підтвердження наявності садового будинку та його місцезнаходження у Дарницькому районі м.Києва, не зазначено доказів, які підтверджують вартість майна, не сплачено судовий збір, який відповідно до позовних вимог, складає суму 8000 грн. за майнові вимоги та 640.00 грн. за немайнові вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України (що діє з 15.12.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Судом копія ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 04.12.2017 року направлялась 07.12.2017 року на адресу місця проживання ОСОБА_2 вказану нею у позовній заяві. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як позивач ОСОБА_2 жодного разу не поцікавилась провадженням у справі за своєю позовною заявою, вимог ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 04.12.2017 року не виконала, відповідно до вимог ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява визнається неподаною та повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві про визнання права на частину спільного майна подружжя - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: Л.В. КОМАРЕВЦЕВА