Придніпровський районний суд м.Черкаси
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2018 року Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого судді Шиповича В.В.

секретаря судового засідання Євтушенко М.В.

за участі позивача ОСОБА_1

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про скасування арешту майна, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, діючи в своїх інтересах та інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 в грудні 2017 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції в Черкаській області про скасування арешту майна, що належало померлому ОСОБА_5, накладений постановою ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції № 36922471 від 07.07.2015 року. При цьому зазначала, що 10.02.2017 року помер її чоловік ОСОБА_5. Після його смерті залишилася спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1, що належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину від 03.03.2015 року. За своє життя померлий заповіту не залишив, а тому спадкове майно після його смерті має спадкуватися за законом. Вона є дружиною померлого, від шлюбу вони мають неповнолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. 22.02.2017 року до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_6 вона подала заяву про прийняття спадщини від свого імені, як дружини померлого та від імені їхньої неповнолітньої доньки ОСОБА_4. Також 27.07.2017 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до нотаріуса звернулася неповнолітня дочка померлого ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка діяла самостійно, але за згодою своєї матері ОСОБА_2. В звязку з цим нотаріусом було заведено спадкову справу № 12/2017 та проведено реєстрацію в Спадковому реєстрі № 60252446. Звернувшись до нотаріуса з проханням про видачу відповідного свідоцтва про право на спадщину на 2/3 частини в квартирі АДРЕСА_2 вона отримала відмову в цих нотаріальних діях, що оформлено постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 17.10.2017 року. Зі змісту даної постанови випливає, що нотаріус позбавлений можливості видачі свідоцтва про право на спадщину враховуючи те, що на спадкове майно ОСОБА_5 накладено арешт. Це обтяження було здійснено на підставі постанови ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції від 07.07.2015 року. На виконанні в ОСОБА_3 відділі державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції перебувало виконавче провадження №36922471 від 05.03.2013 року про стягнення з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі ? частини всіх видів заробітку щомісячно з 25.02.2012 року до повноліття дитини. Станом на день смерті ОСОБА_5 10.02.2017 року його заборгованість по аліментах складає 13229,82 грн. Листом № 17418 від 18.09.2017 року її ОСОБА_3 ВДВС м. Черкаси ГТУЮ повідомив, що у виконавчої служби після смерті ОСОБА_5 немає підстав для зняття арешту з майна померлого. В той же час наявність арешту на спадкову квартиру унеможливлює отримання нею в своїх інтересах та інтересах малолітньої дочки свідоцтва про право на спадщину, а тому просила зняти арешт з квартири АДРЕСА_2, що належала померлому 10.02.2017 року ОСОБА_5, накладений постановою ОСОБА_3 відділ ДВС ЧМУЮ №36922471 від 07.07.2015 року.

Ухвалою суду від 07.12.2017 року провадження по справі відкрито.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, повністю підтвердила обставини зазначені в позовній заяві. Додатково повідомила, що скасування арешту на майно її померлого чоловіка необхідне для оформлення спадкових прав, жодних спорів щодо майна зазначеного в позові немає.

Представник відповідача ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції в Черкаській області в судове засідання не зявився, подав письмову заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі, додатково пояснила, що скасування арешту на квартиру померлого ОСОБА_5 необхідно також для оформлення спадкових прав її доньки ОСОБА_7.

Суд заслухавши пояснення позивача та третьої особи, оголосивши заяву представника відповідача, дослідивши письмові докази встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 (дошлюбне прізвище Бантос) ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4 06.06.2014 року зареєстрували шлюб, про що у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції складено відповідний актовий запис № 570 (а.с. 7).

ОСОБА_5 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом серії І-СР № 233571 виданого 05.07.2016 року ОСОБА_3 районним у місті Черкаси відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (а.с. 8).

На підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом серія НАМ №216032 від 30.03.2015 року посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП, зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_5) належала квартира, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 (а.с. 9). Вказана інформація підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №110618961 від 15.01.2018 року (а.с. 23-24)

10.02.2017 року ОСОБА_5 помер, про що 14.02.2017 року у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області складено відповідний актовий запис № 436 (а.с. 6).

17.10.2017 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_6 винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дій №395/02-31, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті 10.02.2017 року ОСОБА_5 на 1/3 частку у праві власності на квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 10-11).

Згідно даної постанови після смерті 10.02.2017 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_6 16.02.2017 року до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_6 звернулася дружина померлого ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, яка подала заяву про прийняття спадщини, у звязку з чим, нотаріусом здійснено реєстрацію цієї заяви у книзі реєстрації спадкових справ №27, заведено спадкову справу №12/2017 та проведено реєстрацію у спадковому реєстрі за №60252446.

При цьому, у результаті перевірок у Спадковому реєстрі встановлено, що спадкові справи після смерті ОСОБА_5 іншими нотаріусами не заводилися.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадково реєстру (заповіти/спадкові договори) №46785167 від 16.02.2017 року, а також наявних матеріалів спадкової справи, встановлено, що будь-які заповіти ОСОБА_5 при житті не складав.

22.02.2017 року ОСОБА_1, діючи, як законний представник своєї малолітньої дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 подала заяву про прийняття спадщини після смерті батька малолітньої дитини ОСОБА_5, що зареєстрована у книзі реєстрації спадкових справ за № 29 від 22.02.2017 року.

27.07.2017 року із заявою про прийняття спадщини звернулася неповнолітня дочка померлого ОСОБА_5 ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка діяла самостійно, але за згодою матері ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7 (зареєстрована в книзі реєстрації спадкових справ за №103 від 27.07.2017 року.

Згідно з довідкою «ОСОБА_3 служби утримання будинків» Черкаської міської ради №3 від 10.07.2017 року за вих. №3989, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_8, до дня смерті був зареєстрований лише один за адресою АДРЕСА_1. Ця ж інформація підтверджується довідкою Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради від 14.07.2017 року за №10291-01-10.

Приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_6 встановлено, що згідно ст. 1278 ЦК України спадкоємцями після ОСОБА_5 за законом у рівних частках є дружина померлого ОСОБА_1 та двоє дітей, а саме: малолітня ОСОБА_4 та неповнолітня ОСОБА_7.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.01.2018 року за № 10333748 - 08.07.2015 року реєстратором ОСОБА_9, Черкаське районне управління юстиції, Черкаська область, внесено запис про арешт нерухомого майна все нерухоме майно. Власник ОСОБА_5, РНОКПП НОМЕР_1. Підстава обтяження постанова ОСОБА_3 ВДВС Черкаського МУЮ, серія та номер 36922471 від 07.07.2015 року (а.с.25-27)

Згідно листа Начальника ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області ОСОБА_10 від 18.09.2017 року за №17418 на виконанні в ОСОБА_3 відділі державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області перебувало виконавче провадження №36922471 від 05.03.2013 року про стягнення з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі ? частини всіх видів заробітку щомісячно з 25.02.2012 року до повноліття дитини. На підставі довідки державного виконавця №1716 від 14.09.2017 року станом на день смерті ОСОБА_5 (10.02.2017 року) його заборгованість по аліментах складає 13229,82 грн. При цьому в листі зазначено, що ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено чіткий перелік підстав зняття арешту з майна, а тому у посадових осіб ОСОБА_3 ВДВС м. Черкаси ГТУЮ відсутні підстави для скасування арешту з майна померлого ОСОБА_5 (а.с. 12-13).

Згідно листа головного державного виконавця Придніпровського відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області ОСОБА_11 від 15.01.2018 року за № 656 виконавче провадження №36922471, в рамках якого накладено арешт на майно боржника ОСОБА_5, було завершено 14.09.2017 року на підставі п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», у звязку з надходженням свідоцтва про смерть боржника (а.с. 28).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» - виконавче провадження підлягає закінченню у разі смерті, оголошення померлим або визнання безвісно відсутнім стягувача чи боржника.

Згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» - у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у звязку із закінченням виконавчого провадження.

Статтею 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону №475/97-ВР від 17 липня 1997 року "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 316 ЦК України, - правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України). Як зазначено у ч. 1 ст. 321 ЦК України, - право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ст. 319 ЦК України).

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Як передбачено ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Не входять до складу спадщини права та обов'язки, що нерозривно пов'язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об'єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов'язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 ЦК України (ст.. 1219 ЦК України).

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст. 1222 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Відповідно до норм ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

За положеннями ч.1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Оскільки арешт майна був заходом виконання рішення суду про стягнення аліментів, на даний час виконавче провадження завершено, а державним виконавцем не вчинено дій щодо скасування даних заходів, що унеможливлює оформлення спадкових прав позивача та її малолітньої доньки, як спадкоємців після ОСОБА_5 суд приходить до висновку що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

На підставі ст. 317, 319, 321, 391, 1216, 1217, 1222, 1261, 1297 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 12, 13, 81, 89, 263-266, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Зняти арешт накладений на підставі постанови ОСОБА_3 відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції №36922471 від 07.07.2015 року, номер запису про обтяження 10333748 на квартиру АДРЕСА_2, що належала ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_1), який помер 10.02.2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Черкаської області через Придніпровський районний суд м. Черкас. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: ОСОБА_12