Справа № 386/377/18
Провадження № 2/386/240/18
14 серпня 2018 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Шкамерда К. С.
за участю секретаря судового засідання Максютенко О.О.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 07 листопада 2015 року вона проживала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 Від спільного подружнього життя сторони мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачем. Спільно з відповідачем, однією сімєю проживали до березня 2018 року, після чого їх сімя розпалася по тій причині, що відповідач перестав приділяти увагу позивачу та їх сину. В сімї постійно виникали сварки, відповідач увесь вільний час проводив біля компютера на якому грав у різні дитячі компютерні ігри, вони перестали бути однією сімєю. В даний час шлюб існує формально і його необхідно розірвати. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 07.11.2015 року, виконавчим комітетом Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №16. Після розірвання шлюбу залишити призвіще «Гуменюк». Судові витрати покласти на рахунок відповідача. Звільнити від затрат при отриманні свідоцтва про розірвання шлюбу.
В судове засідання позивач не зявилася. Подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить шлюб розірвати. Відповідач в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення йому судового відправлення. Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. В порядку ст. 211 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити рішення на підставі наявних у справі доказів.
У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Частиною першою ст. 110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В судовому засіданні встановлено, що 07 листопада 2015 року учасники справи зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №16, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ОЛ №089854, виданого 07 листопада 2015 року (а.с. 6).
Від спільного подружнього життя учасники справи мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження серії 1-ОЛ №199370 від 19 вересня 2016 року (а.с. 7).
Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між учасниками справи припинені з березня 2018 року, учасники справи сумісно не проживають .
За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між учасниками справи остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, а тому збереження сім'ї є неможливим.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде припушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач в позовній заяві просить про присвоєння їй дошлюбного прізвища, тому суд вважає за необхідне присвоїти їй дошлюбне прізвище «Гуменюк».
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Приписами ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України встановлено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Позивачем заявлено вимогу щодо стягнення з відповідача судових витрат.
Як вбачається з наданої квитанції від 02.05.18 р., позивач за подання даного позову до суду, сплатила судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп., виходячи з розміру, встановленого підпункту 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір .
Враховуючи вищевикладене суд, дійшов висновку про стягнення з відповідача ОСОБА_2 сплачений судовий збір , а саме в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп., на користь ОСОБА_1.
На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 200, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 110-114 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, який зареєстрований 07 листопада 2015 року виконавчим комітетом Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №16.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 присвоїти прізвище «Гуменюк».
Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Голованівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його прошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через Голованівський районний суд Кіровоградської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шкамерда К. С.