У Х В А Л А

17.01.2018 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на 1/2 частку у праві спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2017 року до суду надійшов вищевказаний позов, в якому позивач просить: 1) встановити факт фактичного припинення шлюбних відносин з відповідачем з 01.11.2016 року; 2) визнати за нею право на 1/2 частку у праві спільної з відповідачем сумісної власності на квартиру № 85 за адресою: вул. Вернадського, 2, м. Біла Церква, Київська обл.; 3) визнати за нею право на 1/2 частку у праві спільної з відповідачем сумісної власності на автомобіль «Skoda Oktavia Tour», державний номер АІ 9B006419, зареєстрований 06.09.2007 року Білоцерківським РЕВ 5-го МРВ ДАІ УДАІ МВС України в Київській області (свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії АІС № 173136 від 06.09.2007 року); 4) визнати за нею право (приватної) одноособової власності на квартиру № 115 за адресою: вул. Шевченка, 103, м. Біла Церква, Київська область та стягнути на її користь судові витрати.

Відповідно до п. 11 перехідних положень ЦПК України заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу(ЦПК) України (в редакції чинній на час звернення до суду з даним позовом), з наступних підстав.

Приписами ст. 119 ЦПК України встановлений перелік вимог, яким має відповідати позовна заява.

Згідно ч. 2 ст. 119 ЦПК України (в редакції від 03.08.2017 року) позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом (ч. 4 ст. 119 ЦПК України (в редакції від 03.08.2017 року).

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Положеннями ч. 1 ст. 80 ЦПК України закріплено, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Однак, в позовній заяві відсутнє посилання на будь-які докази, які б давали змогу визначити вартість нерухомого спірного майна, тому неможливо встановити правильність визначення позивачем ціни позову.

Таким чином, позивачу необхідно надати докази вартості спірного майна відповідно якого визначити ціну позову та сплатити судовий збір в розмірі встановленому законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн).

Разом з цим, як вбачається з позовної заяви остання містить також одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 640 грн.

Крім того, позивачем необґрунтовано вимогу про встановлення факту припинення шлюбних відносин та не надано доказів на її підтвердження.

Аналогічні підстави для залишення позову без руху міститься і в чинній редакції ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України (в редакції від 03.08.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України (в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на 1/2 частку у праві спільної сумісної власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3