Справа № 640/7881/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2018 року

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - Нев'ядомського Д.В.

при секретарі - Коломойцеві М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: державний нотаріус Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Ю.В.Лола. про визнання права власності на спадкове майно за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить: визнати право власностів порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 (батько позивача). Оскільки ОСОБА_4 не складалось заповіту, спадкоємцями за законом після його смерті є його дружина - ОСОБА_2(відповідач) та син від першого шлюбу - ОСОБА_1 (позивач). У шестимісячний термін ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до Восьмої харківської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Проте, Восьма харківська державна нотаріальна контора повідомила позивачу, що не має права видати свідоцтво про право на спадщину на вищевказану квартиру, оскільки не доведено право власності на майно. Згодом позивачем будо направлено лист на адресу відповідача що, у разі ненадання правовстановлюючих документів на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4, ОСОБА_1він буде звертатись до суду з позовною заявою про визнання за ним права на спадкове майно. Оскільки ОСОБА_2 свідомо створюються перешкоди у отриманні ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину, право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті його батька - ОСОБА_4, а саме на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1, має бути визнане за ОСОБА_1 судом, що і стало підставою для звернення до суду за захистом своїх прав.

У судове засідання представник позивача у судове засідання з»явився, заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовільнити.

Представник відповідача в судове засідання з'явився, заперечував щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі та просив відмовити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: державний нотаріус Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Ю.В.Лола. в судове засідання не з»явилась на адресу суду надала клопотання про слухання справи за її відсутності, покладається на розсуд суду.

Суд, вивчивши надану позовну заяву позивача, дослідивши надані докази по справі, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так судом встановлено, що батьком позивача є ОСОБА_4 а мати ОСОБА_6, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис № 4294.Його батько ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що також підтверджується свідоцтвом про смерть від 31 травня 2016 року серія НОМЕР_2 , актовий запис № 7974 . Після смерті батька ОСОБА_4 у Восьмій харківській державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу № 423/2016. Позивач звернувся до 8-ої ХДНК із заявою про прийняття спадщини за законом у 6-ти місячний термін, відповідач по справі ОСОБА_2(дружина) також звернулась до 8-ої ХДНК із заявою про прийняття спадщини за законом у 6-ти місячний термін Спадщина складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1, з якої 2/3 частки цієї квартири належали особисто ОСОБА_4, а 1/3 частку квартири він фактично прийняв як спадщину після смерті його матері - ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4, але не встиг оформити своїх спадкових прав.

Вищевказане підтверджується довідкою від 19.01.2017 № 2500167, виданою КП «Харківське міське БТІ» Харківської міської ради.

Для оформлення права позивача на спадкування після смерті батька позивач звернувся з листом до ОСОБА_2. про надання йому правовстановлюючих документів на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 Відповіді позивач не отримав.

У зв'язку з неможливістю надання нотаріусу правовстановлюючих документів на спадщину, 29.03.2017р. позивач одержав лист відповідь з 8-ої ХДНК про відмову у видачі позивачеві свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2ч. квартири.

Ухвалою суду про витребування доказів від 15 серпня 2017 року була витребувана копія спадкової справи №423/2016 року ,яка була заведена Восьмою ХДНК щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4,яка міститься в матеріалах справи.

Згідно ст. 1261 Цивільного Кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ст. 392 ЦК України, власник майна може предявити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати їм документа, який засвідчує його права власності.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до п. 4.15, 4.18 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування"зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

У відповідності до п. 12 ППВС України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки .кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними, частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця».

У відповідності до п. 27 Постанови Пленуму «відсутність у спадкоємця свідоцтва про право на спадщину не може бути підставою для відмови у відкритті провадження у справі».

Аналізуючи всі досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, грунтуються на вимогах закону, а тому, підлягають задоволенню в повному об"ємі.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, необхідно стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 3660 грн.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 7, 10, 76, 133,141, 244-245 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: державний нотаріус Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Ю.В.Лола. про визнання права власності на спадкове майно за законом - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 на 1/2 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 сплачений судовий збір у розмірі 3660 грн.(три тисячі шістсот шістдесят гривень ).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Д.В. Нев'ядомський