Справа № 2-н/244/09
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2018 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Полянчук Б.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Шахтарського міськрайонного суду Донецької області від 12.11.2009 року у справі №2н-244/09,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подала до суду заяву про скасування судового наказу Шахтарського міськрайонного суду Донецької області від 12.11.2009 року у справі №2Н-244/09, в якій зазначила, що 23.06.2017 року нею отримано витяг з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №51661871 згідно якого за заявою Шевченківського районного управління юстиції в м. Києві на її майно накладено арешт на підставі постанови №44310361 від 07.08.2014 року, №50324579 від 15.06.2016 року, №52114393 від 20.12.2016 року. 02.08.2017 року її представник ознайомився з вказаними провадженнями, і йому стало відомо про ще одне провадження стосовно неї, а саме №25210485, яке відкрито ще 21.03.2011 року на підставі судового наказу Шахтарського міськрайонного суду Донецької області №2-н-244 від 12.11.2009 року. В той же день її представник ознайомився з виконавчим провадженням №25210485 та з оригіналом судового наказу. Оскаржуваним судовим наказом звернуто стягнення на предмет застави (автомобіль) шляхом продажу його стягувачем з укладанням від імені боржника угод щодо оплатного відчуження в будь-який спосіб з іншою особою покупцем. Однак відповідно до ч. 1 ст. 95 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення про стягнення з боржника грошових коштів або витребування майна за заявою особи, якій належить право вимоги. Так ст. 96 ЦПК України передбачено вичерпний перелік вимог, за якими може бути видано судовий наказ серед яких звернення стягнення на майно не передбачено. Статтею 25 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено, що реалізація предмета забезпечувального обтяження за рішенням суду відбувається внаслідок подання позову, тобто в позовному, а не наказному провадженні. Заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, тобто за місцем реєстрації боржника. Відповідно до оскаржуваного наказу стягувачу було відомо адресу реєстрації боржника і фактичне місце її проживання, а саме в м. Києві. Шахтарським міськрайонним судом Донецької області прийнято заяву про видачу судового наказу з порушенням правил територіальної підсудності, що в тому числі могло вплинути на неповідомлення боржника про прийняття судом наказу. Наголошував, що не допускається обєднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, тому вимога ЗАТ «Альфа-банк» до ТОВ «Донбас Девелопмент», що ґрунтувалась на договорі поруки могла бути розглянута тільки за правилами ГПК України у відповідному господарському суді. На даний час нею втрачено примірники кредитного договору та договору застави, так само втрачено і докази оплати по кредиту. Заперечувала наявність заборгованості по кредиту станом на 07.10.2009 року в розмірі 1884724,75 грн., оскільки на той час заборгованість була значно меншою, що не давало право банку на дострокове стягнення кредитної заборгованості та звернення стягнення на предмет застави. Вважала, що між нею та стягувачем вбачається спір про право, а тому судовий наказ підлягає скасуванню, а заявлені ПАТ «Альфа-банк» вимоги можуть бути розглянуті в порядку позовного провадження. Просила поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ Шахтарського міськрайонного суду Донецької області №2Н-244 виданий 12.11.2009 року про стягнення боргу з неї на користь ЗАТ «Альфа-банк».

Судом встановлено, що заявник не пропустила строк на подання заяви про скасування судового наказу Шахтарського міськрайонного суду Донецької області №2Н-244/2009, оскільки дізналась про цей судовий наказ 02.08.2017 року та подала заяву 14.08.2017 року.

Згідно ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій розяснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Суддею Шахтарського міськрайонного суду Донецької області 07.10.2009 року видано судовий наказ про стягнення зі ОСОБА_1 на користь ЗАТ «Альфа-банк» заборгованість за кредитом в розмірі 1671622,69 грн. (а.с. 13-17).

Суддею встановлено, що боржник із заявленими до нього вимогами не згоден і оспорює документально підтверджене право кредитора на стягнення з нього заборгованості за кредитом. У звязку з наведеним судовий наказ підлягає скасуванню, оскільки між сторонами виник спір про право.

Керуючись ст. ст. 171, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Скасувати судовий наказ від 07 жовтня 2009 року, який видано Шахтарським міськрайонним судом Донецької області за заявою закритого акціонерного товариства «Альфа-банк» про стягнення з ОСОБА_1 на користь закритого акціонерного товариства «Альфа-банк» заборгованості за кредитом в сумі 1671622,69 грн.

Розяснити закритому акціонерному товариству «Альфа-банк», що воно має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя