Справа № 152/9/18
УХВАЛА

11 січня 2018 року Суддя Шаргородського районного суду

Вінницької області

ОСОБА_1,

розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

встановив:

ПАТ «АБ «РАДАБАНК» звернулося до Шаргородського районного суду з означеним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь заборгованість по ліміту овердрафту №52816/ФКР510/0 від 18.11.2016 року в сумі 4346,53 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 1700 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що між позивачем та відповідачем 18.11.2016 року укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по ліміту овердрафту №52816/ФКР510/0 від 18.11.2016 року в сумі 5000 грн., встановлений на карту Master Card Debit, відповідно до заяви про приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» (овердрафт для клієнтів, які обслуговуються в рамках зарплатних проектів банку та власників пенсійних карток) №600916/Z02/08 від 12.10.2016 року.

18.11.2016 року банк та відповідач шляхом акцептування банком пропозиції ОСОБА_2 уклали Договір відповідно до умов заяви.

Випискою по особовому рахунку №0212 підтверджується, що відповідачеві було надано кредит у формі овердрафту на споживчі потреби з кінцевим строком повернення ліміту овердрафту 17.11.2017 року на платіжну карту міжнародних платіжних систем на наступних умовах: процентна ставка за користування овердрафтом встановлюється в розмірі 0,01% річних у перші 30 днів користування овердрафтом та 38% річних, починаючи з 31-го дня користування.

Відповідно до умов п.3.2. Договору, підписанням заяви на приєднання відповідач беззастережно та безумовно приєднується до умов цього Договору або його частини, яка регулює порядок надання замовленої послуги.

Договір вважається укладеним після отримання банком від клієнта письмової заповненої та підписаної заяви на приєднання, оплати послуг банку відповідно до тарифів та підписання заяви працівником банку, уповноваженим на це відповідно до посадових повноважень та довіреностей, і скріпленої печаткою банку (п.3.3. Договору).

На виконання взятих на себе зобовязань позивачем встановлено відповідачеві ліміт овердрафту у сумі 5000 грн. на поточний рахунок.

Відповідач своїх зобовязань по сплаті заборгованості за договором не виконав, на письмове звернення банку про погашення заборгованості не відреагував, що призвело до заборгованості, яка станом на 27.12.2017 року становить 4346,53 грн. і складається із простроченої заборгованості по ліміту овердрафту в сумі 3215,04 грн., простроченої заборгованості по нарахованим процентам в сумі 639,31 грн., пені на прострочену заборгованість по ліміту овердрафту в сумі 447,59 грн., пені на прострочену заборгованість по нарахованих процентах в сумі 44,59 грн.

Відповідач заборгованість за Договором овердрафту не погасив.

Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

Відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.185 ЦПК України).

Означена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити, в тому числі, ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Пунктом 4 ч.1 ст.176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про строкові платежі і видачі сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки.

Ціна позову визначена в сумі 4346,53 грн., проте, не зазначено період, з якого здійснено розрахунок ціни позову, в тому числі і щодо нарахування пені.

Крім того, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява ПАТ «АБ «РАДАБАНК» не містить обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, а доданий до позову розрахунок заборгованості не може замінити собою обґрунтований розрахунок сум, що стягуються з відповідача, оскільки не містить ні дати, з якої здійснюється нарахування певних сум, ні порядку їх нарахування.

Також, в порушення вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява ПАТ «АБ «РАДАБАНК» не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

До того ж, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, позивачем не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

.Так, згідно із статтею 67 Конституції України, кожен зобовязаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору (преамбула Закону).

За статтями 1, 2 цього Закону, судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина 2 статті 3 цього Закону містить перелік обєктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 перелік субєктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня становить 1762 гривні.

Проте, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату ним судового збору в сумі 1700 грн., тоді як слід сплатити судовий збір в сумі 1762 грн., тобто позивачеві необхідно доплатити судовий збір в сумі 62 грн.

Відтак, вказана позовна заява, згідно з вимогами ст.185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Крім того, відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суд, при відкритті провадження вирішує, за правилами якого позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (п.4 ч.2 ст.187 ЦПК), проте, відсутнє відповідне клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів залишити без руху.

Повідомити позивача Публічне акціонерне товариство «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» про необхідність виправлення недоліків позовної заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали, шляхом подачі на виконання даної ухвали позовної заяви із виправленими недоліками в канцелярію Шаргородського районного суду і розяснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала підписана суддею 11.01.2018 року.

Суддя: