Справа №305/1871/17
Провадження по справі 2/305/199/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.01.2018. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Корадіні А.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі зареєстрували шлюб 17 травня 2007 року, у виконкомі Лазещинської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №08. Від шлюбу народилося троє дітей: син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 та дочка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_5, які проживають з нею та перебувають на її утриманні. Спільним сімейним життям вони не проживають з червня 2017 року. На сьогоднішній день склалася ситуація, за якої фактично їхні шлюбно-сімейні відносини з відповідачем припинилися. Причиною припинення шлюбних відносин стали різні характери та погляди на сімейне життя. Відповідач не поважав її, як дружину. Вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Впевнившись в тому, що сім'я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між нею та відповідачем - розірвати. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище - Гаврилюк.

В підготовче засідання позивач, ОСОБА_1, не з'явилася, однак надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. На задоволенні позову наполягає з підстав зазначених у позовній заяві.

Відповідач, ОСОБА_2, в підготовче засідання, також не з'явився. Надав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі. На задоволенні позову не заперечує.

Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, приходить до висновку, що позовна заява підлягає повному задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 17 травня 2007 року, у виконкомі Лазещинської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №08.

Від шлюбу у сторін народилося троє дітей: син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 та дочка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_5.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Позивач, ОСОБА_1, в позовній заяві зазначила, що миритися за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_2, у заяві від 13.12.2017 зазначив, що примирення із позивачем не можливе.

Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача та порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач, ОСОБА_1, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, виявила бажання залишити собі прізвище - Гаврилюк.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача необхідно стягнути в користь позивача судові витрати в сумі 640 гривень судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 17 травня 2007 року, у виконкомі Лазещинської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №08 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище набуте нею під час державної реєстрації шлюбу - Гаврилюк.

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: Марусяк М.О.

З оригіналом вірно

Суддя Рахівського районного суду: Марусяк М.О.