провадження № 2/243/213/2018
справа № 243/9241/17
Словянський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Кузнецова Р.В.,
при секретареві Малиновській І.Ю.,
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
відповідача ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Словянського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
19 вересня 2014 року у м. Словянськ померла мати позивача ОСОБА_7. На випадок смерті остання залишила нотаріально посвідчений заповіт , яким заповіла усе своє майно своєму сину, її брату ОСОБА_5. Але, згідно чинного законодавства вона також має право на обовязкову частку у спадщині, оскільки вона є повнолітньою, непрацездатною дочкою спадкодавиці, що стверджується пенсійним посвідченням. Після смерті матері залишилося спадкове майно житловий будинок та земельні ділянки. З метою оформлення спадщини вона звернулась до нотаріуса у жовтні 2017 року, однак їй було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки вона своєчасно не подала заяву про прийняття спадщини. Вважає, що пропустила встановлений законом шестимісячний строк з поважних причин, оскільки фактично матір проживала разом з нею у м. Лиман, вона здійснювала за нею догляд та поховала її. Їй було відомо про заповіт, тому вона вважала, що не має права на спадщину, але пізніше їй також стало відомо, що відповідно до чинного законодавства, вона, як пенсіонер, має право на обовязкову частку у спадщині. Крім того, місцем відкриття спадщини є с. Хрестище Слов'янського району, тому звертатись необхідно до нотаріуса Слов'янського району. Вона живе у м. Лимані, у неї слабке здоров'я, а саме деформуючий остеоартроз колінних суглобів. Тривалий час вона перебувала на лікуванні, у тому числі в санаторіях, тому у не було можливості приїхати у м. Слов'янськ раніше. У звязку з наведеним вона пропустила встановлений строк для прийняття спадщини. Позивач просить надати їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_7.
12 грудня позивачка уточнила свої позовні вимоги та просила надати їй додатковий строк у 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не зявилася, подала до суду заяви з проханням розгляд справи проводити у її відсутності за участі її представника ОСОБА_1
Представник позивача ОСОБА_1, у судовому засіданні на задоволенні позову наполягала.
Представник відповідача ОСОБА_8 - ОСОБА_2, у судовому засіданні проти задоволення позову не заперечував.
Відповідач ОСОБА_6 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, проте у судове засідання не прибув, про при чину неявки суду не повідомив.
Відповідач ОСОБА_3, у судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позову.
За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін.
Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд в межах заявлених позовних вимог (ст. 13 ЦПК України) встановив наступне.
Згідно свідоцтва про народження серії ЯЕ № 074178 ОСОБА_7 є матірю ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.5/. Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу, виданого Хрестищенською сільською радою Слов'янського району, ОСОБА_9 02 липня 1977 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_10 та змінила прізвище на «Зеленська» /а.с.5/. Таким чином, суд приходить до переконання, що ОСОБА_7 є матірю ОСОБА_4
Як вбачається із свідоцтва про смерть серії І-НО № 998122, виданого Лиманським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції 05 жовтня 2017 року, ОСОБА_7 померла 19 вересня 2014 року /а.с.6/.
Згідно з заповітом від 03 серпня 2007 року ОСОБА_7 заповіла все належне їй майно своєму синові ОСОБА_5 (а.с.7).
Постановою державного нотаріуса Другої Словянської державної нотаріальної контори Донецької області ОСОБА_11 від 10.10.2017 р. ОСОБА_4 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_7, оскільки нею пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини /а.с.9/.
Як вбачається із довідки ВКК № 455/1 виданої «Лиманською міською лікарнею» ОСОБА_4 проходила реабілітаційне лікування з жовтня 2013 року (2 рази на рік) по теперішній час, санаторії: Саки, Бердянськ, Маріуполь. Діагноз деформуючий остеоартроз колінних суглобів ІІІ ст. (а.с.11).
Згідно з пенсійним посвідченням № НОМЕР_1 виданим 10 грудня 2012 року, ОСОБА_4 є пенсіонером за віком (а.с.8).
Як вбачається з акту про спільне проживання від 02 жовтня 2017 року сусіди ОСОБА_4 підтвердили факт того, що остання проживала разом із своєю матірю ОСОБА_7 у квартирі АДРЕСА_1 у період з 04 жовтня 2012 року по 19 вересня 2014 року (день смерті) (а.с.12).
Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1241 ЦК України передбачено, що повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).
Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до розяснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що враховуючи, те що причиною пропуску позивачем встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини є тривале її перебування на реабілітаційному лікуванні у м. Саки, Бердянськ та Маріуполь, характер її захворювання, також наявність заповіту на імя брата, через який вона була впевнена, що не має прав на спадкове майно, суд приходить до переконання, що ОСОБА_4 пропущено строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Суд приходить до переконання про необхідність визначення ОСОБА_4 додаткового строку для прийняття спадщини у 3 місяці, який буде достатнім для реалізації позивачкою своїх спадкових прав.
Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов'язані зі зверненням до суду і розглядом судової справи.
Керуючись статтями 13, 81, 263-265, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 1268 - 1270, 1272,1276 Цивільного кодексу України, суд
Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2 (Чапаєва)АДРЕСА_2 додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання чинності цього рішення суду, для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті 19 вересня 2014 року ОСОБА_7, як пропущений з поважної причини.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Відповідно до Розділу VІІІ п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Відповідно до Розділу VІІІ п. 1.8 Перехідних положень ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Донецької області через Словянський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Словянського
міськрайонного суду ОСОБА_12