ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/164/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" грудня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Слаква О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявами представника відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 12.06.2018 року,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 12.06.2018 року було стягнуто з відповідача ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_4 аліменти на утримання їх спільної неповнолітньої дитини: доньки - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини з усіх його доходів щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 1.11.2017 року і до досягнення нею повноліття (а.с.59-61).

Копію даного заочного рішення було направлено відповідачу після виготовлення його повного тексту 3.07.2018 року за місцем його проживання, про що свідчить супровідний лист (а.с.64). Інформація про отримання даного документу в матеріалах справи відсутня. Однак згідно змісту клопотання про отримання рішення суду представник відповідача ОСОБА_2 18.07.2018 року отримав повний текст рішення суду від 12.06.2018 року, про що особисто написав у клопотанні (а.с.68).

27.08.2018 року представник відповідача ОСОБА_2 зареєстрував у канцелярії Дарницького районного суду м. Києва заяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 12.06.2018 року, що підтверджується відбитком штампу на першому аркуші заяви (а.с.70), а також клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, мотивуючи тим, що суд не мав права виносити заочне рішення, оскільки представник відповідача був відсутній з поважних підстав - у зв'язку з хворобою, а при винесенні судового рішення суд не врахував значні витрати відповідача на його лікування після операції на серці. Крім того, в обґрунтування рішення суд поклав недопустимий доказ - довідку з місця роботи відповідача, яку позивач отримала у незаконний спосіб. За таких обставин просить скасувати заочне рішення і призначити справу до судового розгляду, так як вказані обставини впливають на процесуальну та матеріальну законність винесення судового рішення. Також даний представник у своєму клопотанні просив поновити строк звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, так як пропустив його з поважних підстав, перебуваючи у щорічній відпустці.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_6 вимоги заяви підтримали, просили її задовольнити, надавши суду пояснення аналогічні змісту заяви.

Позивач ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_7 в судовому засіданні вимоги заяви не визнали, пояснивши, що заочне рішення повністю відповідає вимогам матеріального і процесуального права і підстав для його скасування не має, при цьому представником відповідача не були надані будь-які докази, які суттєво впливали на винесене рішення, а також пропущений процесуальний строк не підлягає поновленню.

Заслухавши сторони та їх представників, вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що заяву представника відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

У відповідності до ч.3, ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ч.1, ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 4.12.2017 року було відкрито провадження по даній справі (а.с.32), справа була призначена до розгляду на 26.03.2018 року о 10-30 годин, а її копії з копією позову та додатками були направлені сторонам по справі (а.с.33), включаючи і відповідачу. В судовому засіданні 26.03.2018 року відповідач ОСОБА_3 заявив клопотання про ознайомлення з матеріалами цивільної справи, тому судом було оголошено перерву на 12.06.2016 року на 11-20 годин (а.с.46-47), при цьому відповідач розписався у розписці про ознайомлення його з датою наступного судового розгляду (а.с.48). Представник відповідача ОСОБА_2 після ознайомлення з матеріалами справи теж розписався у розписці про повідомлення його про дату судового засідання (а.с.53). Але в судове засідання ні відповідач, ні його представник не з'явились, з заявами до суду про неможливість розгляду справи у їх відсутність не звертались.

Як наголошує ч.3, ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином, суд належним чином виконав всі вимоги норм процесуального права щодо виклику відповідача та/або його представника до суду, і будь-яких порушень цивільно-процесуального законодавства не вчиняв. Ствердження відповідача про те, що його представник ОСОБА_2 перебував 12.06.2018 року на лікарняному не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні. Позиція ОСОБА_3 у бажанні мати банківську картку і туди перераховувати аліменти на утримання дитини і знати, що вони використовується саме для цього, суд також залишає без уваги, оскільки такі питання вирішуються відповідачем на стадії виконання судового рішення державним виконавцем, а також шляхом звернення відповідача до служби у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації щодо контролю за використання аліментів.

Пояснення представника відповідача у судовому засіданні про те, що при винесенні рішення суд не врахував значні витрати відповідача на його лікування після операції на серці, суд не може покласти в основу ухвали, так як вони не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Як наголошує ч.1, ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За змістом ч.2-4, ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача 18.07.2018 року отримав копію повного тексту рішення, а звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення 27.08.2018 року, пропустивши термін звернення до суду. Причини пропуску строку представник у заяві зазначив перебування у щорічній відпустці, а відповідач у судовому засіданні вказав, що його представник в цей час був хворий. Однак ні одна, ні інша обставини не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, тому, враховуючи позицію позивача та її представника, які просили відмовити у поновленні процесуальних строків, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

За описаних вище обставин суд вважає необхідним залишити без задоволення заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення, оскільки відповідач та його представник не з'явились до суду без поважних підстав, крім того вони мали достатньо часу на подання доказів та відзиву на позов, але таким правом не скористались також без поважним підстав.

Керуючись ст.27; 127; 284; 287-288 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 12.06.2018 залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів після проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :