ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4168/17
провадження № 2-о/753/52/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернулась до суду з заявою до заінтересованої особи про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

В судовому засіданні суд з власної ініціативи поставив на обговорення питання про залишення позову без розгляду, оскільки заявниця ОСОБА_2 та/або її представник 12.09.2017 року та 21.11.2017 року двічі не з'явився у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у відсутність свого представника не звертався.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника з будь-яких підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 2.03.2017 року (а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 24.04.2017 року було відкрито провадження у справі (а.с.72).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 24.04.2017 року було відкрито провадження у справі, а її розгляд призначено на 12.09.2017 року о 11-00 годин (а.с.72). Заявниці ОСОБА_2 було направлено судове повідомлення за адресою, вказаною нею у заяві (а.с.73), яке вона не отримала у зв'язку з закінченням терміну зберігання, про що свідчить рекомендований лист поштового відділення (а.с.76).

Однак і 12.09.2017 року заявниця до суду не з'явилась (а.с.78), тому розгляд справи було відкладено на 16.01.2018 року на 10-15 годин, а заявниці було повторно направлено судом судове повідомлення (а.с.79), яке також не було отримане нею за тих же підстав, що також підтверджується рекомендованим листом поштового відділення. Однак 16.01.2018 року ні заявниця, ні її представник повторно до суду не з'явились.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 12.09.2017 року і 16.01.2018 року пройшов майже п'ятимісячний термін, однак вказана процесуальна особа (позивач та/або представник позивача) не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 16.01.2018 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки заявник та/або її представник(и) 12.09.2017 року та 16.01.2018 року двічі не з'явились до суду, при цьому заявник була двічі повідомлена судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку вимог заяви та розгляд справи по суті у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не зверталась, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває близько 10 місяців, тому суд вважає необхідним залишити заяву без розгляду. При цьому заявниця не позбавлена права звернутись до суду з аналогічною заявою у будь-який час.

Керуючись ст.44; 131; 210; 223; ст.257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :