Справа № 185/9419/17
Провадження № 2-о/185/42/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2018 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Бондаренко В.М.,

за участю секретаря - Гордиченко Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Павлоградський міський відділ державної реєстрації актів цивільного Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2017 року заявник звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просила суд встановити юридичний факт приналежності її до національності "німкеня"; зобов'язати Павлоградський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис № 524 від 01 липня 1997 року, в частині виправлення національності матері дитини, ОСОБА_1, з «українка» на «німкеня».

В обґрунтування заяви заявник посилалася на те, що вона народилася 05 березня 1967 року в м. Павлограді Дніпропетровської області. Її батьками є: батько - ОСОБА_3, мати - ОСОБА_4, яка по національності є німкеня. Батьки її матері по національності були німцями. Її дід ОСОБА_5 під час війни був мобілізований у трудову армію, а його родина була переселена у 1946 році в Коспашський район Молотовської області згідно постанови ГОКО СРСР від 22 вересня 1941 року. Вона виховувалися у змішаній родині. Її батько був українець, тому у її першому паспорті та у свідоцтві про народження її сина стоїть національність українка. Але, у родині вони підтримували німецькі традиції, готували німецькі страви, відмічали німецькі свята, підтримували зв'язки з родичами з ФРН. Зараз вона та її син входять до "Дніпропетровської німецької общини "Відродження". Встановлення факту її приналежності до національності німкеня потрібно їй для збереження своєї національності, культурної, релігійної самобутності та є можливістю брати участь у програмі "пізній переселенець" у рамках закону Німеччини. Вона відносить себе до німецької національності, її предки були німцями і на даний час вона бажає відновити та підтвердити свою дійсну національність, тому вона змушена звернутися до суду.

У судове засідання заявник не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник заінтересованої особи Павлоградського міського відділу державної реєстрації актів цивільного Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає за можливе задовольнити заяву за наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилася 05 березня 1967 року у м. Павлограді Дніпропетровської області.

У свідоцтві про народження серія І-ЯК № 1209679, виданому 31.03.1967 року міським відділом ЗАГС м. Павлограда, актовий запис № 259, зазначено, що батько заявника - ОСОБА_3 за національністю є українець, а мати ОСОБА_4 за національністю є німкеня.

Національність дітей вказується по національності батьків, отже беручи до уваги те, що мати заявника була по національності німкеня, заявник має право обирати національність відповідно до національності матері.

Батьки матері заявника по національності були німцями, що підтверджується свідоцтвом про народження. Дід заявника ОСОБА_5 під час війни був мобілізований у трудову армію, а його родина була переселена у 1946 році в Коспашський район Молотовської області згідно постанови ГОКО СРСР від 22 вересня 1941 року, що підтверджується архівною довідкою.

ОСОБА_1 вказує на те, що її сім'я дотримується всіх культурних, релігійних та етнічних особливостей народу Німеччини. Всі релігійні свята та обряди святкують за римо-католицьким календарем. Крім того, її виховували в дусі поваги до свого історичного походження та вважає себе німцями.

Згідно відповіді Павлоградського міського відділу державної реєстрації актів цивільного Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 04.04.2017 року за № 1590-14.23-29 порядок внесення змін до актових записів цивільного стану визначено Правилами про внесення зміни до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5, зареєстрованих Міністерством юстиції України від 14.01.2011 року за № 55/18793, зі змінами, які не передбачають внесення змін національності в актовому записі цивільного стану. Крім того, з 1991 року в Україні немає законодавчого акта, який юридично підтверджував би національність громадянина України. Тому, в Україні зараз юридично немає української нації, тож з цього періоду знята й графа "національність" у паспорті. Крім того, у свідоцтві про народження її сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, національність заявника ОСОБА_1 також вказана "українка".

У позасудовому порядку встановити приналежність заявника до німецької національності виявилось не можливим.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 2 ст. 300 ЦК України фізична особа має право на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства.

Кожен має право на свободу світогляду і віросповідання. Це право включає свободу сповідувати будь-яку релігію або не сповідувати ніякої, безперешкодно відправляти одноособово чи колективно релігійні культи і ритуальні обряди, вести релігійну діяльність. (ст. 35. Конституції України).

Згідно зі ст. 11. Конституції України Держава сприяє консолідації та розвиткові української нації, її історичної свідомості, традицій і культури, а також розвиткові етнічної, культурної, мовної та релігійної самобутності всіх корінних народів і національних меншин.

Національність це - національна ідентичність, належність особи до певної нації (або іншої етнічної групи (спільності), яка визначається як відмінними особливостями етнічної групи (мова, звичаї і традиції, культура, фізіологічні риси (належність до певного типу тощо), яких дотримується особа, так і особистим почуттям належності до етнічної спільності - почуттям національної ідентичності.

З метою гарантування національним меншинам права на вільний розвиток прийнято Закон України «Про національні меншини в Україні».

Відповідно до ст. ст. 1, 3 Закону України «Про національні меншини в Україні» Україна гарантує громадянам республіки незалежно від їх національного походження рівні політичні, соціальні, економічні та культурні права і свободи, підтримує розвиток національної самосвідомості й самовиявлення. До національних меншин належать групи громадян України, які не є українцями за національністю, виявляють почуття національного самоусвідомлення та спільності між собою.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про національні меншини в Україні» громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність. Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.

Встановлення факту приналежності до німецької національності заявника необхідно для того, щоб відновити та зберегти етнічне походження свого роду і скористатися пільгами, які гарантуються особам німецького походження. В подальшому, можливо, для виїзду на постійне місце проживання до Німеччини.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення підлягає задоволенню.

На підставі зазначеного, ст. 4, 19, 95, 263, 264, 265, 293-294, 315-319 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Павлоградський міський відділ державної реєстрації актів цивільного Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити юридичний факт приналежності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 до національності "німкеня".

Зобов'язати Павлоградський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис № 524 від 01 липня 1997 року, в частині виправлення національності матері дитини, ОСОБА_1, з «українка» на «німкеня».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Бондаренко