У Х В А Л А

16.01.2018 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. оглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації вартості частки майна, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом 12.12.2017 року, шляхом направлення поштою, яка була зареєстрована 18.12.2017 року, та просить в судовому порядку виділити йому в натурі у власність 1/3 частини квартири № 113 за адресою: вул.. Митрофанова, 11, м. Біла Церква, Київська область, або стягнути з відповідачів на його користь грошову компенсацію за частку в спільній частковій власності.

Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України (в редакції, яка діяла на момент подачі позову) суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам встановленим ЦПК України до набрання чинності ЦПК України в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року (до 15.12.2017 року).

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Отже, дана позовна заява містить вимоги майнового характеру, отже повинна містити ціну позову, а позивачем не виконано п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України, також ціна позову повинна відповідати вартості майна станом на день подачі позову до суду з підтверджуючими про те доказами.

Позивач зазначив ціну позову 1000,00 грн., однак не зазначено яким доказом підтверджується дана обставина, тобто позивачем не виконано п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Однак, позивач не додав до позову документ, що підтверджує сплату судового збору, або документ, який звільняє від сплати судового збору, що підтверджується актом Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12.12.2017 року № 154.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Відповідно до пп. 1, п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 640 грн. та не більше 8000,00 грн.).

Відповідно до пп. 2, п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ст. 16 ЦК України передбачено способи захисту цивільних прав та інтересів, однак позивач в позовні заяві зазначає позовні вимоги, а саме виділити йому в натурі у власність 1/3 частини квартири або стягнути з відповідачів на його користь грошову компенсацію за частку в спільній частковій власності, які є неоднозначними, адже мають одночасно майновий та немайновий характер, що впливає на ціну позову та розмір судового збору.

Тому, позивачу необхідно визначитися з позовними вимогами та надати до суду квитанцію про сплату судового збору за позовну вимогу майнового чи немайнового характеру з врахуванням зазначених вище норм, або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору.

Відповідно до п.11 ч. 1 РозділуXIII Перехідних положень ЦПК України (в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, що набрав чинності з 15.12.2017 року)заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;

Відповідно до ч.2, 3 ст. 185 ЦПК України (в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, що набрав чинності з 15.12.2017 року)в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити), якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, позивачу надається строк для усунення зазначених вище недоліків, в іншому випадку вона буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України(в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, що набрав чинності з 15.12.2017 року), -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації вартості частки майна, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у зазначений вище строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4