ЄУН № 336/2438/18
пр. № 2/336/1754/2018
11 грудня 2018 року м. Запоріжжя Шевченковський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Суркової В.П., розглянув цивільну справу № 336/2438/18, провадження « 2/336/1754/2018 за позовом публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк» до ОСОБА_1, треті особи - Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, ОСОБА_2, про звільнення заставленого майна з-під арешту, -
Позивач звернувся до суду з позовом про звільнення з-під арешту жилого будинку АДРЕСА_1
У зв'язку з неналежним виконанням ОСОБА_2 своїх зобов'язань за кредитним договором, рішенням № 40313183 державного реєстратора Запорізької обласної філії комунального підприємства «Центр державної реєстрації» Запорізької області ОСОБА_4 26.03.2018 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно здійснено запис за № 25425769 про право власності позивача на іпотечне майно - будинок АДРЕСА_2
Позивачу стало відомо про те, що 05.09.2014 року Шевченківським ВДВС накладено арешт на майно боржника та оголошено заборону на його відчуження.
Оскільки накладений арешт унеможливлює реалізацію позивачем своїх прав та інтересів щодо володіння та розпорядження належним йому майном, просить звільнити з-під арешту будинок АДРЕСА_1
В судове засідання представник позивача не з'явився, надавши письмове звернення, яке містить прохання про задоволення позову, вирішення спору у його відсутність, а також згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді справи.
Відповідач та треті особи, належним чином повідомлені про дату, час та місце вирішення справи, до суду не з'явились, причини неявки суду невідомі, відзиву або будь-яких заяв до суду відповідач не подавала, а тому на підставі статей 280 - 282 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає за можливе провести заочний розгляд даної справи без участі відповідача за письмовою згодою представника позивача.
За таких обставин судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
У відповідності до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.
В порядку забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором 24.06.2008 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_3 був укладений договір іпотеки № 6525004, за умовами якого відповідач ОСОБА_3 передала в іпотеку належний їй на праві власності жилий будинок АДРЕСА_3 ( а.с. 8-13).
Свої зобов'язання за кредитним договором ОСОБА_2 виконував неналежним чином, тому на підставі рішення комунального підприємства «Центр державної реєстрації» Запорізької області № 40313183 від 26.03.2018 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно здійснено запис № 25425769 про право власності на будинок АДРЕСА_3 за позивачем (а.с. 14).
З інформації про державну реєстрацію обтяжень вбачається, що постановою Шевченківського відділку державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції від 05.09.2014 року накладений арешт майна боржника ОСОБА_3 та оголошена заборона на його відчуження (а.с.14 зворот).
За положеннями ст. ст. 321, 391 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Надані суду докази свідчать про те, що позивачу належить право власності на заставне майно, і тому він має право вимоги про звільнення його з-під арешту, у зв'язку з чим суд знаходить всі підстави для задоволення позову.
Виходячи з викладеного, керуючись ст. ст. 16, 317, 321, 391, 589 ЦК України, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України,
Звільнити з-під арешту будинок АДРЕСА_4 який належить публічному акціонерному товариству «Перший Український Міжнародний банк», накладений постановою Шевченківського відділу державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції від 05.09.2014 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.П. Суркова