Справа № 629/4152/18
Номер провадження 2/629/1494/18
18.12.2018 року м. Лозова
Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого судді- Мицик С.А., за участю секретаря судового засідання -Заводяної О.Ю., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк в три місяці на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті батька ОСОБА_3, померлого 24 лютого 2004 року. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 24 лютого 2004 року помер його батько ОСОБА_3, після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: м. Лозова Харківської області, мікрорайон №4АДРЕСА_1. Вказана частини квартири належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Лозівської міської ради народних депутатів Харківської області 23 січня 1997 року. Зазначив, що після смерті ОСОБА_3 на протязі шестимісячного строку він разом з сестрою та матірю звертались до державної нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини, нотаріусом їм було розяснено, що оскільки батьки були разом зареєстровані то будь-які заяви про прийняття спадщини подавати не потрібно. 07 жовтня 2006 року померла мати позивача- Мальована ОСОБА_4, після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: м. Лозова Харківської області, мікрорайон №4АДРЕСА_2. Вказана частини квартири належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Лозівської міської ради народних депутатів Харківської області 23 січня 1997 року. Після смерті матері позивач разом з сестрою звернулись до державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, де їм було надано консультацію про перелік документів необхідних для оформлення спадщини, та розяснено що видача свідоцтва про право на спадщину спадкодавцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена. Позивач разом з сестрою з сестрою вирішили оформити спадщину після смерті батьків, проте їм було відмовлено, та було розяснено, що ними було пропущено шестимісячний строк для подання спадщини.
Позивач у підготовче засідання не зявився, надав телефонограму про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав, просив задовольнити.
Відповідачка у підготовче засідання не зявилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності підтвердила обставини викладені у позові, позовні вимоги визнала, просила їх задовольнити.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
З копій свідоцтв про народження та укладення шлюбу вбачається, що позивач є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_5, а відповідачка є їхньою донькою (а.с.12-14).
Згідно копій свідоцтва про смерть, ОСОБА_3 помер 24.02.2004 року, актовий запис № 43 від 01.03.2004 року, ОСОБА_5 померла 07.10.2006 року, актовий запис №148 від 09.10.2006 року (а.с. 9-10).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: м. Лозова Харківської області, мікрорайон № 4АДРЕСА_1, що підтверджено копіями свідоцтва про право власності на житло, технічного паспорту, рахунків, постанови державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії(а.с. 17-21) .
Постановою державного нотаріуса Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області, в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області ОСОБА_6 від 05.03.2018 р. було відмовлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у видачі Свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, померлого 24 лютого 2004 року(а.с. 17).
З довідки ОСОБА_7 селищної ради м. Лозова Харківської області № 578 від 21.06.2018 року вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 з 16.03.1999 року по день смерті-24.02.2004 року. На момент смерті разом з ним була зареєстрована дружина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, з 16.03.1999 року по день смерті-07.10.2006р. Інших осіб, крім вищезазначених, зареєстровано не було(а.с. 15).
З довідки ОСОБА_7 селищної ради м. Лозова Харківської області № 577 від 21.06.2018 року вбачається, що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, була зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 з 16.03.1999 року по день смерті- 07.10.2006р. На момент смерті разом з нею були зареєстровані: онука-Грицунова Н.О., ІНФОРМАЦІЯ_4, з 10.09.2004р. по 12.02.2007р. та онук-Грицунов А.О., ІНФОРМАЦІЯ_5, з 10.09.2004 року по 12.02.2007р. Інших осіб, крім вищезазначених, зареєстровано не було(а.с.16).
З інформаційної довідки державного нотаріуса Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області ОСОБА_6 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3, померлого 24.02.2004 року Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області не заводилась.
Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ту обставину, що після смерті батька на протязі шестимісячного строку вони з сестрою та померлою на даний час матір'ю разом звернулися до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини. Нотаріусом було розяснено, що оскільки батько і мати(як чоловік і дружина) були разом зареєстровані, то будь-які заяви про прийняття спадщини подавати не потрібно, частина квартири батька фактично перейде до його дружини,тобто їхньої матері. Після смерті матері у 2006 році вони з сестрою звернулися із заявами про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори та їм було надано консультацію про перелік документів, який необхідно зібрати для оформлення спадщини і розяснено, що видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена. Однак коли вони вирішити оформити спадщину, виявилося, що їхні батьки розлучилися ще в 1990 році, в результаті чого нотаріус йому відмовив в оформленні права власності на 1/3 частину квартири, яка належала померлому батьку.
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк на звернення із заявою про прийняття спадщини.
Керуючись ст.ст.13,81,258,265,268 ЦПК України, ст.ст.1269,1270,1272 ЦК України, суд -
в и р і ш и в :
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини-задовольнити.
Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6(ідентифікаційний номер НОМЕР_1), мешкаючому за адресою: Харківська область, м. Лозова, мікрорайон № 4АДРЕСА_3, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті 24.02.2004 року ОСОБА_3(місце реєстрації смерті ОСОБА_7 селищна рада Лозівського району Харківської області, актовий запис № 43 від 01.03.2004 року), в три місяці, починаючи з дня набрання цим рішенням суду законної сили.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя С.А.Мицик