БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/130/18
Провадження № 2/497/228/18
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

"25" січня 2018 р. суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання,

ВСТАНОВИЛА:

24.01.2018 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, проте позовна заява не відповідає вимогам ст.175ч.3п.п.2,4-10, п.3 ч.1 ст.176 та ч.5 ст.177 ЦПК України і підлягає залишенню без руху.

Так, відповідно до ст.175ч.3п.п.2-10 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; позовна заява має містити окрім найменування суду першої інстанції, до якого подається заява та імені (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, - також: місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Також позов має містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, у позові зазначаються: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Статтею 176 ЦПК України також визначається ціна позову: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; 2. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. 3. У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

А статтею 177 ЦПК України регламентується перелік додатків, що додаються до позовної заяви, серед яких, окрім копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, позивач також зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач звертається до суду з позовом про стягнення аліментів на повнолітню дитину, посилаючись на норми статті 199 СК України, згідно якої "батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання".

Проте, суд, вирішуючи таку справу, має дотримати вимоги ст.200 та 201 СК України, а саме, "суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу; при визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином. Застосування норм цього Кодексу до відносин щодо обов'язку батьків утримувати повнолітніх дочку, сина; до відносин між батьками і дочкою, сином щодо надання їм утримання застосовуються норми статей 187, 189-192 і 194-197 цього Кодексу. Статтею 182 СК України, у свою чергу, регламентовано, що "при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Статтею 189 зазначеного Кодексу передбачено, що Батьки мають право укласти договір про сплату аліментів на дитину.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовна заява містить певні недоліки, які позивачем мають бути усуснені для відкриття провадження у справі і її розгляду у розумні строки на підставі доказів і відомостей, достатніх для ухвалення повного, об'єктивного і справедливого рішення.

А саме: вищевказаний позов не містить ціни позову, відомостей про відповідача, не містить хоча б відомі йому номери засобів звязку - свого та відповідача, у позові не повно викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо матеріального стану свого, відповідача, наявності на утримання відповідача інших осіб, боргів, конкретного розміру його доходів та докази цьому (абож клопотання про витребування таких доказів); а бо ж посилання на відомості про існування таких доказів; також позов не містить відомостей щодо можливості утримування Позивача іншим з батьків (його доходи, наявність утриманців, боргів, тощо), наявність нерухомого майна як в позивача, так і відповідача та другого з батьків, - тобто, відомостей про матеріальний стан усіх зацікавлених осіб.

Крім того, позивач має підтвердити у позові, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 176, 77 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.175,176, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що в разі неусунення у встановлений строк недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу, що не є перешкодою для звернення до суду з цією ж заявою після усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В.Кравцова