У Х В А Л А

04 січня 2018 року

м. Київ

справа № 642/2736/17

провадження № 61-1257 ск 17

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2017 року, ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 05 грудня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 05 грудня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - державний нотаріус П'ятої Харківської державної нотаріальної контори Стрельников АндрійСергійович, про визнання недійсною довіреності, визнання недійсними договорів, укладених представником із зловживання довіреністю,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 26 грудня 2017 року звернувся з касаційною скаргою на зазначені судові рішення.

Касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент подання скарги. Зокрема, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та касаційне провадження не може бути відкрите, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У касаційній скарзі заявник просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Під час вирішення питання про звільнення скаржника від сплати судового збору суд зобов'язаний врахувати предмет спору, характер позовних вимог, доведеність наведених підстав для задоволення такого клопотання.

Наведені в клопотанні доводи суд визнає недостатньо обґрунтованими для звільнення заявника від сплати судового збору, тому клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, який визначений Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред'явлення позову) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21 грудня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2017 року складає 1 600 гривень.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за подання позову за кожну вимогу немайнового характеру підлягав сплаті у сумі 640 гривень.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Також, заявнику необхідно врахувати, що згідно з підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; фізичною особою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги у цій справі за вимоги немайнового характеру становить - 2560 гривень (640 * 200 % * 2) та за подання касаційної скарги на ухвалу суду становить - 320 гривень, разом: 2880 гривень.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО: 820019, рахунок отримувача: 0007, ККДБ:22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Одночасно з вирішенням питання про залишення касаційної скарги без руху, суд наголошує на тому, що під час визначення підстав касаційної скарги в частині доведення й обґрунтування неправильного застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права скаржник зобов'язаний врахувати визначені в законі межі розгляду справи судом касаційної інстанції, встановлені в чинній статті 400 ЦПК України. За вказаною нормою права під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України, Суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2017 року, ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 05 грудня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 05 грудня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною довіреності, визнання недійсними договорів, укладених представником із зловживання довіреністю - залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк до 2 лютого 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний