Справа № 661/2539/18
Провадження № 2-о/661/112/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2018 року

Новокаховський міський суд Херсонської області в складі :

головуючої судді Матвєєвої Н.В.

при секретарі Лазор В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Нова Каховка Херсонської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа: Новокаховський міський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про встановлення факту розірвання шлюбу ,-

В С Т А Н О В И В:

22.06.2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту розірвання шлюбу, в якій просить встановити факт, того що шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 03 вересня 2011 року виконавчим комітетом Щолківської міської ради Ленінського району Автономною Республіки Крим, є розірваним з 02 травня 2017 року. Після розрвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище "ОСОБА_1", посилаючись на те, що 03 вересня 2011 року між нею та ОСОБА_2, укладено шлюб. Подружнє життя не склалось. Постійні скандали та сварки призвели до того, що з 2015 року вона була змушена піти від чоловіка. 02 травня 2017 року відділом ЗАГС Ленінського району відділу ЗАГС Департаменту Міністерства юстиції Російської Федерації шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2, розірвано, актовий запис № 52.

Заявниця в судове засідання не з'явилися, надала до суду заяву, в якій просила справу розглядати в її відсутність.

Представник заінтересованої особи - Новокаховського міського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіалього управління юстиції у Херсонської області в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просила розглядати справу у його відсутність, проти задоволення заяви не заперечувала.

Суд вважає можливим, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв'язку з неявкою сторін, судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав

Відповідно до ст.4 ЦПК України вбачається, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав.

Згідно з положеннями п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення.

Судом встановлено, що 02 травня 2017 року відділом ЗАГС Ленінського районного відділу ЗАГС Департаменту ЗАГС Міністерства юстиції Російської Федерації шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, розірвано, актовий запис № 52.

Відповідно до положень п. 18 постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року, рішення суду про встановлення факту, що має юридичне значення, не змінює собою документів, що видають зазначені органи, а є лише підставою для їх одержання. Згідно з вимогами ст. 14 ЦПК України, рішення про встановлення факту, що має юридичне значення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для органів, які реєструють такі факти або оформлюють права, що виникають у зв'язку із встановленим судом фактом. В разі встановлення у судовому порядку факту реєстрації акту громадянського стану орган державної реєстрації актів громадянського стану провадить відповідний запис на підставі рішення суду.

Встановлення даного факту, що має юридичне значення, необхідно заявникам для проведення державної реєстрації шлюбу.

Відповідно до вимог ч.1, ч.2 ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», тимчасово окупована територія України є невід'ємною частиною території України, на яку поширюється дія Конституції та законів України. Датою початку тимчасової окупації є 20 лютого 2014 року.

Згідно з положеннями ст. 2 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», цей Закон визначає статус території України, тимчасово окупованої внаслідок збройної агресії Російської Федерації, встановлює особливий правовий режим на цій території, визначає особливості діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій в умовах цього режиму, додержання та захисту прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», встановлено, що для цілей цього Закону тимчасово окупованою територією визначається:

1) сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, внутрішні води України цих територій;

2) внутрішні морські води і територіальне море України навколо Кримського півострова, територія виключної (морської) економічної зони України вздовж узбережжя Кримського півострова та прилеглого до узбережжя континентального шельфу України, на які поширюється юрисдикція органів державної влади України відповідно до норм міжнародного права, Конституції та законів України;

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», на тимчасово окупованій території на строк дії цього Закону поширюється особливий правовий режим перетину меж тимчасово окупованої території, вчинення правочинів, проведення виборів та референдумів, реалізації інших прав і свобод людини і громадянина.

Правовий режим тимчасово окупованої території передбачає особливий порядок забезпечення прав і свобод громадян України, які проживають на тимчасово окупованій території.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків.

Відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 № 52/5, у зв'язку з неможливістю виконувати повноваження відділами державної реєстрації актів цивільного стану Автономної Республіки Крим, міста Севастополя та на тимчасово окупованих територіях, та території проведення АТО, проведення державної реєстрації актів цивільного стану, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення, анулювання здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану за межами цієї території за місцем звернення заявника.

Статтею 17 ч.1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» , у разі порушення положень цього Закону державні органи України застосовують механізми, передбачені законами України та нормами міжнародного права, з метою захисту миру, безпеки, прав, свобод і законних інтересів громадян України, які перебувають на тимчасово окупованій території, а також законних інтересів держави Україна.

Згідно з положеннями ст. 18 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», громадянам України гарантується дотримання у повному обсязі їхніх прав і свобод, передбачених Конституцією України, у тому числі соціальних, трудових, виборчих прав та права на освіту, після залишення ними тимчасово окупованої території.

Оскільки заявниця розірвала шлюб на території АР Крим, на якій тимчасово не діють державні органи влади України, в тому числі, які здійснюють реєстрацію актів цивільного стану, вказаний факт знайшов підтвердження в судовому засіданні, встановлення факту необхідно заявниці для отримання свідоцтва про розірвання шлюбу, штамп про розірвання шлюбу, який міститься в свідоцтві про шлюб, не визнається державними органами України, тому є підстави для задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 89, 247, 263-265, 315-319 ЦПК України, ст.ст. ЦПК України, ст.14 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану", Законом України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1, зацікавлена особа: Новокаховський міський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про встановлення факту розірвання шлюбу - задовольнити.

Встановити, що шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцем Автономна Республіка Крим, Ленінський район м. Щолкіне, громадянином України, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Ленінським РВ ГУ МВС України в Криму 09 січня 2001 року, проживаючим за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженкою м. Нова Каховка Херсонської області, паспорт серії НОМЕР_2 виданий Каховським РВ УМВС України в Херсонській області 24 жовтня 2011 року, громадянкою України, проживаючою за адресою: АДРЕСА_2, зареєстрований 03 вересня 2011 року виконавчим комітетом Щолківської міської ради Ленінського району Автономної Республіки Крим, актовий запис №26, є розірваним з 02 травня 2017 року відділом ЗАГС Ленінського районного відділу ЗАГС Департаменту ЗАГС Міністерства юстиції Російської Федерації шлюб, актовий запис № 52.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище обране підчас реєстрації шлюбу "ОСОБА_1".

На рішення суду може бути подана апеляція безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області протягом 30 днів з дня його проголошення, а при оголошенні судом вступної та резолютивної частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. В. Матвєєва