Справа № 541/1206/18
Номер провадження 2/541/738/2018
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

13 липня 2018 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого - судді Городівського О. А.,

за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко М. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Миргород цивільну справу в порядку спрощеного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

установив:

06 червня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Миргородського міськрайонного суду з вищевказаною позовною заявою.

На підтвердження своїх позовних вимог позивачка зазначила, що вона з відповідачем ОСОБА_2 мають спільну дитину: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає разом із позивачкою. Відповідач, ОСОБА_2, добровільно матеріальної допомоги не надає. За таких підстав позивачка звернулася з даним позовом до суду. ОСОБА_1 просила суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини у в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітків (доходів), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 06.06.2018 до досягнення дитиною ОСОБА_3 повноліття.

Позивачка, ОСОБА_1, в судове засідання не зявилася, надала до суду заяву, в якій виклала прохання провести розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач, ОСОБА_2, в судове засідання не зявився, надав до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести у його відсутність. Позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Вивчивши та проаналізувавши письмові докази по справі, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони мають спільну дитину: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження а.с.4), яка проживає разом із позивачкою, що підтверджується довідкою Комишнянської селищної ради Миргородського району від 30.05.2018 (а.с.8).

Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів судом враховуються наступні обставини: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Оскільки відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, визнання цього позову ним не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог ОСОБА_1.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки, при подачі позову до суду про стягнення аліментів позивачка звільнена від сплати судового збору, рішення прийнято на її користь, тому судовий збір слід стягнути з відповідача в дохід держави.

А тому із ОСОБА_2 необхідно стягнути на користь держави судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.

Вирішуючи, питання щодо розподілу витрат на правову допомогу, суд керується положеннями ст. 137 ЦПК України.

У відповідності до ч.2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: а) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, повязану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; б) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

До матеріалів справи долучені надані позивачем докази, понесених ним, у звязку з підготовкою до розгляду даної справи, витрат на професійну правничу допомогу, у вигляді квитанції б/н від 06 червня 2018 року на суму 500 грн., виданої адвокатом ОСОБА_4 за складення позовної заяви (а.с.7). Проте суд дійшов висновку, що надана позивачем квитанція не є фінансовими документами.

Визначення поняття розрахункового документа наведено у ст. 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Так, розрахунковий документ - документ встановленої форм та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну.

Згідно з п. 6 ст. 9 цього Закону при продажу товарів (крім технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту) (наданні послуг) фізичними особами - підприємцями, які відносяться відповідно до Податкового кодексу України до груп платників єдиного податку, що не застосовують реєстратори розрахункових операцій.

Отже виходячи з вказаних норм Закону розрахунковим документом за надані послуги може бути розрахункова квитанція заповнена вручну, проте цей документ має бути встановленої форми та змісту.

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 затверджено Положення про форму і зміст розрахункових документів, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350. Установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов'язкові реквізити розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов'язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (п.3). Серед вимог до розрахункової квитанції, що визначені розділом ІV цього Положення, міститься вимога про зазначення серії (чотири літери) та номеру (шість цифр), нанесені при виготовленні бланка квитанції.

Вказана вимога при видачі квитанції адвокатом ОСОБА_4 не додержана, а тому такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Враховуюючи вищенаведене, даний документ не є допустимим доказом понесення позивачем судових витрат. Оскільки інших доказів на підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правову допомогу не надано, отже суд вважає дану вимогу необґрунтованою та такою, яка не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 84, 180-197 СК України, ст.ст. 12, 13; 81; 62; 141; 258; 264; 265, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, (адреса: пров. Ставковий, 8, с. Комишня, Миргородський р-н, Полтавська обл., 37613) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2, (адреса: пров. Ставковий, 8, с. Комишня, Миргородський р-н Полтавська обл., 37613) на утримання неповнолітньої дитини: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 аліменти у розмірі 1/4 частини з всіх видів його заробітків (доходів) щомісяця, однак, не менше, ніж мінімальний розмір встановлений чинним законодавством України на момент проведення стягнення, починаючи з 06 червня 2018 року до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, (адреса: пров. Ставковий, 8, с. Комишня, Миргородський р-н, Полтавська обл., 37613) судовий збір на користь держави у розмірі 704 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Полтавської області через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя ОСОБА_5