Суддя Бугера О. В.
Справа № 644/4460/17
Провадження № 2/644/604/18
РІШЕННЯ

Іменем України

15 травня 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Бугери О.В.,

при секретарі - Ілові А.В.,

за участі законного представника позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_4, в інтересах якої діє ОСОБА_1, до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за правом представлення, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, в інтересах якої діє ОСОБА_1, про визнання права власності в порядку спадкування за законом та за правом представлення, -

встановив:

Позивач, в особі свого законного представника, звернувся до суду з вказаним позовом та просив встановити факт, що ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_28 року; встановити факт, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 / дошлюбне прізвище ОСОБА_5/ померла ІНФОРМАЦІЯ_30; визнати за неповнолітньою ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування за правом представлення на однокімнатну квартиру АДРЕСА_4 що належала ОСОБА_7- прабабі /померла 05.03 2016р. / на підставі свідоцтва про право власності на житло від 14.12.1995р., виданого органом приватизації житлового фонду АТЗТ "Харківський завод залізобетонних конструкцій № 1",р. № 29.

В обґрунтування позову вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_9 року померла ОСОБА_7, прабаба неповнолітньої позивачки. Після її смерті залишилось спадкове майно - однокімнатна квартира. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_7 є в рівних долях її діти син ОСОБА_8, дочка ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_10. / дошлюбне прізвище ОСОБА_8/, померла ІНФОРМАЦІЯ_11. Відповідач ОСОБА_8, у передбачений ст.1270 ЦК України 6-ти місячний термін не подав заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем знаходження спадкового майна і вважається таким, що спадщину не прийняв. Дочка ОСОБА_6 / дошлюбне прізвище ОСОБА_8/, померла ІНФОРМАЦІЯ_12 Оскільки ту долю спадщини, що належала б за законом їх бабі, як би вона була жива спадкують онуки, неповнолітня ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2, відповідно до ч.4 ст.1268 ЦК України вважається такою що прийняла спадщину. Відповідач ОСОБА_3, онук спадкодавці, з 06.11.2012 р. зареєстрований в спадковій квартирі. Але тривалий час з 2005р. фактично там не проживає. До нотаріальної контори не подав заяви про прийняття спадщини і вважається таким, що спадщину не прийняв. Таким чином, неповнолітня позивачка ОСОБА_4 є єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_7, що прийняла спадщину. Але отримати свідоцтво про право на спадщину в нотаріальній конторі вона не має можливості оскільки, серед документів померлої ОСОБА_7 відсутній оригінал правовстановлюючого документа на квартиру - свідоцтво про право власності на житло від 14.12.1995р., виданого органом приватизації житлового фонду АТЗТ "Харківський завод залізобетонних конструкцій № 1 ",р. № 29; не збереглося свідоцтво про народження ОСОБА_18 ІНФОРМАЦІЯ_13 у актовому записі про смерть № 9859 від 26.10.2005р. складеному Харківським міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_22 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_11. маються розбіжності - замість ім'я ОСОБА_5 вказано ОСОБА_9, дата народження ІНФОРМАЦІЯ_24, місце народження не вказано.

Відповідачем подано до суду зустрічний позов, в якому він просив визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1, а саме на 1/4 частину квартири в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_7, що померла ІНФОРМАЦІЯ_17, та на 3/4 частини квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_10, що помер ІНФОРМАЦІЯ_16. В обґрунтування зустрічного позову посилався на те, що його бабуся ОСОБА_7 була власником квартири, в 1998 році вона склала заповіт, відповідного до якого заповіла своє майно в рівних частках його брату ОСОБА_10 та сестрі ОСОБА_11. В ІНФОРМАЦІЯ_27 померла його сестра ОСОБА_11, в ІНФОРМАЦІЯ_25 померла його бабуся ОСОБА_7. Після смерті бабусі спадщину фактично прийняв його брат ОСОБА_10 в частині визначеної в заповіті Ѕ частки квартири та оскільки на момент відкриття спадщини вже померла його сестра, Ѕ частку квартири фактично прийняли він та його брат в рівних частках по ј в порядку спадкування за законом, оскільки обидва були зареєстровані у спадковій квартирі. Після смерті брата спадкоємцем за законом другої черги є він, звернувся до нотаріуса у встановлений законом строк для прийняття спадщини, брат заповіту не складав, спадковий договір не оформляв. У нотаріуса він дізнався, що він вважається таким, що прийняв спадщину, там же дізнався про наявність позову ОСОБА_1.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 та законний представник позивача ОСОБА_1, позов підтримали, посилалися на викладені в ньому обставини, проти задоволення зустрічного позову заперечували, в подальшому просили закінчити розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач, ОСОБА_3, вимоги первісного позову не визнав, підтримав зустрічний позов та просив його задовольнити. Суду пояснив, що ОСОБА_7 це його бабуся, мати його матері ОСОБА_5. У матері було троє дітей, це він, його брат ОСОБА_10 та сестра ОСОБА_11. Спочатку померла мати ОСОБА_5 в ІНФОРМАЦІЯ_26, потім в ІНФОРМАЦІЯ_27 померла сестра ОСОБА_11, у якої залишилось двоє доньок - ОСОБА_4 та ОСОБА_12, в ІНФОРМАЦІЯ_25 померла бабуся ОСОБА_7, також в ІНФОРМАЦІЯ_25 помер брат ОСОБА_10, одружений не був, дітей не мав, та в ІНФОРМАЦІЯ_29 помер дядько - ОСОБА_8, брат матері, дружина якого померла раніше. Бабуся ОСОБА_7 мала на праві власності АДРЕСА_5 яка є спадковою. Після смерті бабусі фактично спадщину прийняв він та його брат, оскільки вони були зареєстровані в квартирі та проживали там. Після смерті брата він також фактично прийняв спадщину та подав заяву про її прийняття до нотконтори. До нотконтори також зверталась із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_13, яка проживала з його братом, але в шлюбі вони не перебували, дітей не мали. Нотаріус повідомила, що він є спадкоємцем, який фактично прийняв спадщину. Отримати свідоцтво про право власності на спадкове майно він не має можливості, оскільки існує спір із донькою сестри та відсутній правовстановлюючий документ на квартиру.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

23 серпня 1970 року було укладено шлюб між ОСОБА_6 /дошлюбне прізвище ОСОБА_7/, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_14, ІНФОРМАЦІЯ_3./а.с.74/

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 12.01.2018 року батьками ОСОБА_15, ІНФОРМАЦІЯ_4, є ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_14, ІНФОРМАЦІЯ_3. Таким чином, з наведених документів вбачається, що датою народження ОСОБА_6 є ІНФОРМАЦІЯ_28 року, а тому суд вважає, що цей факт є встановлений та додатковому встановленню в судовому порядку не підлягає.

ОСОБА_3 є рідним братом ОСОБА_11, ОСОБА_10, що підтверджується копіями свідоцтв про народження та повідомленням Четвертої Харківської державної нотаріальної контори про народження ОСОБА_10 (а.с.14, 116, 151) та є дітьми ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 24.11.ІНФОРМАЦІЯ_29 року та актового запису про смерть № 9859 від 26.10.2005 року, ОСОБА_16, ІНФОРМАЦІЯ_5, померла ІНФОРМАЦІЯ_19./а.с.75-76/, тому суд вважає, що цей факт є встановлений та додатковому встановленню в судовому порядку не підлягає.

Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно заповіту від 05.08.1998 року ОСОБА_7 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, що все належне їй майно, де б таке не знаходилося та з чого б воно не складалося заповіла в рівних частках своїм онукам ОСОБА_10 та ОСОБА_19./а.с.68/

ІНФОРМАЦІЯ_17 померла ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову ХМУЮ від 07.03.2016 року./а.с.7/

ОСОБА_7 є власником квартири №АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 14.12.1995 року./а.с.93/.

Згідно з частиною другою статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу. Спадкування за правом представлення має місце у випадках встановлених ст. 1266 ЦК України, за умови якщо спадкоємець першої - третьої черг спадкування за законом помер до відкриття спадщини. Норми ст. 1266 ЦК України застосовуються лише щодо відносин при спадкуванні за законом (глава 86 ЦК).

Перелік осіб (спадкоємців), які мають право на спадкування за правом представлення, встановлений нормами ст. 1266 ЦК України, є вичерпним.

Правило про те, що при спадкуванні при прямій нисхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення (ч. 6 ст. 1266 ЦК), слід розуміти таким чином, що внуки, праправнуки спадкують за правом представлення відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України.

Правнуки спадкують за правом представлення після смерті прадіда (прабаби), якщо на час відкриття спадщини немає в живих їхніх діда (баби), батька (матері), спадкоємців за законом першої черги.

На момент смерті ОСОБА_7 в квартирі були зареєстровані та проживали ОСОБА_10 та ОСОБА_3, - діти ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19. Ще одна донька ОСОБА_6 - ОСОБА_11 померла ІНФОРМАЦІЯ_20 що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 28.09.2012 року/а.с.16/.

ОСОБА_17, ІНФОРМАЦІЯ_6, син ОСОБА_7, рідний брат ОСОБА_6, помер ІНФОРМАЦІЯ_21 року, що підтверджується копією актового запису про смерть (а.с.101).

Відповідно до частин 3, 4 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, він не заявив про відмову від неї.

Заяв про прийняття спадщини після її смерті, відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори ніхто не подавав.

Тобто, після смерті ОСОБА_7 Ѕ частка квартири, що є спадковою, була успадкована ОСОБА_10, відповідно до розпорядження в заповіті. Ѕ частка, яку в силу заповіту повинна була успадкувати ОСОБА_11, в даному випадку підлягає спадкуванню за законом, оскільки на момент смерті ОСОБА_7 - ОСОБА_11 - померла.

Ѕ частку квартири в силу закону, як спадкоємці першої черги, за правом представлення після смерті матері ОСОБА_6 - успадкували ОСОБА_10 та ОСОБА_3, в рівних частках, тобто, по ј частці.

Відповідно до актового запису про смерть № 12991 від 02.09.2016 року ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_16. За життя свою частку в спадковому майні ОСОБА_10 не переоформив. Заповітів не залишав.

Після смерті ОСОБА_10 із заявами до нотаріальної контори звернулись ОСОБА_3, як особа, що була зареєстрована та проживала в даній квартирі та фактично прийняла спадщину після смерті свого брата, а також ОСОБА_13. При цьому, із змісту повідомлення Четвертої Харківської державної нотаріальної контори від 28.02.2018 року №1180/02-14 вбачається, що ОСОБА_3, вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки зареєстрований разом із спадкодавцем на момент смерті. Рекомендовано ОСОБА_13 звертатись до суду. Після відповідного роз'яснення ОСОБА_13 до нотаріуса та суду не зверталась, в судовому засіданні ОСОБА_3 пояснив, що ОСОБА_13 деякий час проживала з його братом, як одна родина, але шлюб не реєстрували, дітей спільних не мали.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Тобто, ОСОБА_3 фактично прийняв спадщину після смерті брата ОСОБА_10, як спадкоємець за законом. Згідно частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено перелік основних способів захисту цивільних прав і інтересів.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

В даному випадку, між спадкоємцями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 існує спір, а також втрачений оригінал свідоцтва про право власності на квартиру. У зв'язку із чим спір між спадкоємцями підлягає вирішенню в судовому порядку.

З урахуванням встановлених обставин, суд вважає, що позовні вимоги за первісним позовом не підлягають задоволенню, оскільки спадкування за правом представлення можливо лише у випадку спадкування за законом. В даному випадку спадкування відбулось за правом представлення після смерті бабусі, онуками, відповідачем ОСОБА_3 та його рідним братом ОСОБА_10.

Суд вважає, що підлягає задоволенню зустрічним позов в повному обсязі, оскільки позивач ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав в квартирі із бабусею ОСОБА_7 та своїм братом ОСОБА_10, заяв про відмову від прийняття від спадщини не подавав.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України у зв'язку із відмовою в первісному позову судовий збір стягненню з відповідача не підлягає. Позивач за зустрічним позовом просив судовий збір на його користь не стягувати.

Керуючись ст.ст. 392, 1216, 1217, 1233, 1258, 1262, 1266, 1268 , 1270 ЦК України, ст.ст. 4, 11, 12, 81, 89, 264-268, 354, п.п.9, 15.5. Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_4, в інтересах якої діє ОСОБА_1, до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за правом представлення, залишити без задоволення.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, в інтересах якої діє ОСОБА_1, про визнання права власності в порядку спадкування за законом та за правом представлення, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7, місце народження м.Харків, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, що зареєстрований за адресою АДРЕСА_6, право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_7, що померла ІНФОРМАЦІЯ_17.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7, місце народження м.Харків, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, що зареєстрований за адресою АДРЕСА_6, право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_10, що помер ІНФОРМАЦІЯ_16.

Повний текст рішення виготовлений 21.05.2018 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова.

Головуючий: суддя О.В. Бугера