____________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/2537/18
провадження № 2/520/4046/18
УХВАЛА

про прийняття уточненої позовної заяви до розгляду

та відкладення розгляду справи по суті

м. Одеса

10.04.2018 року суддя Київського районного суду міста Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з уточненою позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2018 року до Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Позивач просив:

стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_4, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на утримання неповнолітніх дітей аліменти в розмірі половини заробітку (доходу) ОСОБА_3 до досягнення ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, повноліття, тобто до 12.12.2015 року, в подальшому стягувати аліменти в розмірі однієї треті заробітку (доходу) ОСОБА_3 до досягнення повноліття ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, тобто до 18.06.2027 року, та стягнути аліменти в розмірі однієї четверті заробітку (доходу) ОСОБА_3 до досягнення повноліття ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, тобто до 12.02.2030 року.

Ухвалою судді від 19 березня 2018 року позовна заява ОСОБА_3 прийнята до розгляду та відкрите провадження у цивільній справі № 520/2537/18. Розгляд справи призначено провести в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

22 березня 2018 року позивач надав уточнену позовну заяву, за позовними вимогами якої просить:

стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_4, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на утримання неповнолітніх дітей аліменти в твердій грошовій сумі у розмірі 3000 гривень до досягнення ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, повноліття, тобто до 12.12.2015 року, в подальшому стягувати аліменти в розмірі 2000 гривень до досягнення повноліття ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, тобто до 18.06.2027 року, та стягнути аліменти в розмірі 1000 гривень до досягнення повноліття ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, тобто до 12.02.2030 року.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за пять днів до початку першого судового засідання у справі.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_7 проводиться за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін.

Застосовуючи аналогію закону, та враховуючи, що ухвалою суду від 19.03.2018 року строк вчинення учасниками справи процесуальних дій встановлений до 19 квітня 2018 року, - уточнена позовна заява вважається такою, що подана без порушення строків. До заяви додані докази її направлення відповідачу. Уточнена позовна заява підлягає прийняттю.

Одночасно підлягає вирішенню питання щодо встановлення відповідачу строку для відзиву на уточнену позовну заяву, продовження строку вчинення учасниками справи процесуальних дій та відкладення дати початку розгляду справи по суті.

Проаналізувавши обставини цивільної справи № 520/2537/18 суд доходить висновку про необхідність здійснення провадження та встановлення порядку розгляду цієї справи, виходячи із обовязку суду забезпечити сторонам належні умови для реалізації їх процесуальних прав.

Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Цивільний процесуальний кодекс України набув чинності новою редакцією. Однією з новел Кодексу є встановлена можливість розгляду цивільних справ в спрощеному проваджені без проведення судового засідання.

За частиною пятою статті 4 цього Кодексу, - жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Участь сторін у розгляді справи у випадку спрощеного провадження без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи реалізується шляхом заяв по суті справи, до яких відносяться позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору і в разі необхідності додають докази.

Право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене частиною 4 статті 174 ЦПК України.

Наведене вказує, що через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, обєктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обовязків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., Reportso fJudgmentsand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero?st Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Отже, з урахуванням основних засад національного судочинства та практику Європейського суду з прав людини, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, суд вважає за необхідне, встановити такий порядок судового провадження, який максимально забезпечить реалізацію права сторін на змагальність.

Суд визначає пріоритетним встановлення судової процедури у цій справі, яка має на меті сприяння реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, повязаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Керуючись Конституцією України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-4, 11, 174, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі.

Встановити відповідачу строк для подання до суду відзиву на уточнену позовну заяву ОСОБА_1 та всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом пятнадцяти днів із дня вручення відповідачу цієї ухвали.

Розяснити відповідачу, що в разі подання відзиву на позов відповідач зобовязаний одночасно із направленням до суду відзиву, надіслати копію відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Продовжити строк вчинення процесуальних дій учасниками цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів до встановлення судом факту реалізації права відповідача на подання відзиву на позовну заяву, позивача на подання відповіді на відзив, відповідача заперечень щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення - в порядку і строки, встановлені для подання заяв по суті справи ухвалою по цій справі від 05.02.2018 року та цією ухвалою.

Розгляд цивільної справи № 520/2537/18 по суті в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання без виклику сторін за наявними у справи матеріалами почати після виконання умов абзацу четвертого резолютивної частини цієї ухвали.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Ухвала окремо від рішення суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень в день її складання. З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи маютьна офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ki.od.court.gov.ua.

Суддя Літвінова І. А.