Номер провадження 2/243/475/2018
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

(заочне)

«04» січня 2018 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого - судді Хаустовій Т.А.,

за участю: - секретаря судового засідання - Кобець О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №19 Слов'янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року, її батько ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, помер у місті Горлівка, про що в Книзі реєстрації актів цивільного стану зроблено відповідний актовий запис за № 1943 від 13 липня 2017 року.

В період свого життя померлий постійно мешкав в Центрально-Міському районі АДРЕСА_1. Після смерті батька залишилось спадкове майно у вигляді не отриманої пенсії на його рахунку, яку вона не має можливості отримати, оскільки не подавала своєчасно Заяву в нотаріальну контору про прийняття спадщини. Вона є єдиним спадкоємцем після смерті батька.

Ступінь спорідненості між нею та померлим ОСОБА_3 підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб № 2 від 28 листопада 2017 року.

Розпорядженням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 27/0/38-14 від 02 вересня 2014 року «Про визначення територіальної підсудності справ» визначено підсудність за Слов'янським міськрайонний судом Донецької області справ та матеріалів, які підсудні Калінінському, Микитівському, Центрально-Міському районним сулам м. Горлівки Донецької області.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов'язків ( спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємцям).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права й обов'язки спадкодавця, які не припинилися в момент його смерті.

Згідно Інструкції про порядок здійснення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України №20/5 03 березня 2004 року, нотаріусові, для одержання Свідоцтва про право на спадщину, необхідно надавати Довідку з місця мешкання померлого на момент смерті.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1272 ч. 3 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Першої Горлівської державної нотаріальної контори № 818/02-31 від 16 листопада 2017 року позивачці відмовлено у прийнятті Заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року, через пропуск строку звернення до нотаріуса для прийняття спадщини.

Указом Президента України від 14 квітня 2014 року № 405/2014 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України».

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1053-р від 30 жовтня 2014 року «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція», м. Горлівка відноситься до таких населених пунктів, де здійснюється антитерористична операція.

Просить прийняти до уваги доводи щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини через перебування його в м Горлівка Донецької області, де державна влада не здійснювала свої повноваження, та визнати їх поважними. Окрім того, так як вона та померлий на момент смерті мешкали та були зареєстровані за одним адресом, то вважаться, що вона вступила в спадщину. Але, як вже наводилось вище, державна влада не здійснює свої повноваження в м. Горлівка, тому вона не може надати Довідку з місця мешкання оформлену належним чином.

Таким чином, інакше ніж через суд позивачка не може визначити додатковий строк для подачі Заяви на прийняття спадщини.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Тобто, відповідачем по справі має бути Горлівська міська рада, але згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань на офіційному державному порталі Міністерства юстиції України на сьогоднішній день відповідач не відновив свою діяльність, та не змінив адресу реєстрації у іншому місті, яке підконтрольне Україні, на теперішній час не перебуває в процесі припинення.

Вважає, що нею надано докази у відповідності до ст.ст. 10, 60 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Просить суд визначити їй - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2, додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті її батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року, шість місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання. 03 січня 2018 року направила на адресу суду Заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача Горлівської міської ради Донецької області до судового засідання не з'явився.

У зв'язку з тим, що м. Горлівка Донецької області віднесено до переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 № 1085-р., при цьому, з 27 листопада 2014 припинено приймання поштових відправлень на/з територію(ї) Донецької та Луганської областей до/з населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, у т.ч. до/з м. Горлівка (згідно з інформацією, розміщеною на офіційному веб-сайті УДППЗ "Укрпошта") (а.с.17).

У відповідності до ч. 7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно до ч. 11 ст. 74 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Оголошення на офіційному сайті Слов'янського міськрайонного суду Донецької області про виклик до судового засідання представника відповідача Горлівської міської ради Донецької області 14 грудня 2017 року (а.с.25) і тому з 14 грудня 2017 року представник відповідача Горлівської міської ради Донецької області вважається належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідач повідомлений у встановленому порядку ( належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача ( представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч.1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення.

Представник відповідача Горлівської міської ради Донецької області своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з'явився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 доводилася донькою ОСОБА_3, що підтверджується Свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_3 (а.с.7).

Зміна прізвища ОСОБА_1 з ОСОБА_1 на ОСОБА_1 підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження шлюбного прізвища від 28 листопада 2017 року № 2 (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_3 помер у місті Горлівка Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4, виданого Чергінівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області (а.с.10).

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 16 листопада 2017 року звертався до державного нотаріуса Першої Горлівської державної нотаріальної контори Фоменко О.М. з Заявою про прийняття спадщини, але 16 листопада 2017 року за № 818/02-31 отримала відмову у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року у зв'язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.11).

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4, виданого Чергінівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року (а.с.10).

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

У відповідності до вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_3 року, що ОСОБА_1 не мала змоги належним чином звернутися до нотаріуса із Заявою про прийняття спадщини, оскільки проживала на тимчасово окупованій території України в м. Горлівка, на території якого державні органи не здійснюють свої повноваження.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем ОСОБА_1 надано суду безперечні докази у відповідності до ст.ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з ІНФОРМАЦІЯ_3 року до 16 червня 2017 року, то суд приходить до висновку, що його позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст.ст. 1220-1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні ОСОБА_1 до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року за місцем свого мешкання у м. Горлівка Донецької області, терміном шість місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Головуючий:

Суддя Слов'янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова