Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1010/17
У Х В А Л А

10.01.2018 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Федишина І.В.,

з участю секретаря Коломієць Л.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Красилові клопотання представника позивача ОСОБА_2 про допит свідків, витребування доказів, визнання частково недійсними правочинів, пов'язаних з предметом спору в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Красилівська державна нотаріальна контора, про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року представник позивача ОСОБА_2 у інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом.

На обґрунтування своїх вимог представник позивача зазначив, що 22 квітня 2009 року в с.Чернелівка Красилівського району Хмельницької області помер ОСОБА_5, сином якого є ОСОБА_1 Після його смерті нині покійна матір позивача ОСОБА_6 прийняла спадщину та 26.11.2009 отримала в Красилівській державній нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом. До складу спадщини увійшли: житловий будинок з надвірними спорудами загальною площею 64,6 кв.м, розташований за адресою: с.Чернелівка, вул. Рибалка, 12 Красилівського району Хмельницької області; земельна ділянка загальною площею 0,25 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташована за адресою: с.Чернелівка, вул. Рибалка, 12; земельна ділянка загальною площею 2,1623 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Чернелівської сільської ради; грошовий вклад у ПАТ «Державний ощадний банк України». Після смерті матері 17.10.2016 ОСОБА_1 дізнався, що вона заповіла частину свого майна ОСОБА_3, а частину передала за спадковим договором. Відповідач після відкриття спадщини прийняла її та почала розпоряджатися майном. Натомість, 17.05.2017 ОСОБА_1, як спадкоємець першої черги, звернувся до Красилівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину після смерті батька, оскільки на момент відкриття спадщини постійно проживав із спадкодавцем без реєстрації. Однак, державним нотаріусом ОСОБА_7 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на порушення строків для прийняття спадщини, а також видачу свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_6

У ході судового засідання 10 січня 2018 року представник позивача ОСОБА_2, якого підтримав й позивач, звернувся до суду з клопотаннями про:

- виклик у судове засідання та допит свідків ОСОБА_8, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_9, проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_2; ОСОБА_10, проживаючої в ІНФОРМАЦІЯ_3; ОСОБА_11, проживаючої в с.Чернелівка, проїзд 3, буд. 5;

- витребування з Красилівської державної нотаріальної контори заяви ОСОБА_1 про видачу йому свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5, який помер 22.04.2009;

- про визнання в ході розгляду справи частково недійсними правочинів, пов'язаних з предметом спору: свідоцтв про право на спадщину за законом №№ 1-3114, 1-3116, 1-3118 від 26.11.2009, спадкового договору № 1-196 від 24.02.2014, оскільки, на думку сторони позивача, свідоцтва про право на спадщину за законом порушують права позивача на 1/2 частину спадкового майна, право на яке він мав після смерті батька і яке в повному обсязі успадкувала його мати, що посвідчено вищевказаними свідоцтвами про право на спадщину за законом. Спадковий договір підлягає визнанню недійсним у частині відчуження 1/2 частини житлового будинку, оскільки, на думку сторони позивача, ОСОБА_6 уклала спадковий договір щодо нерухомого майна, отриманого шляхом спадкування за законом, частина якого мала належати не їй, а її синові, як іншому спадкоємцеві за законом.

Відповідач та її представник не заперечили щодо задоволення клопотань в частині витребування з Красилівської державної нотаріальної контори заяви ОСОБА_1 про видачу йому свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5. Щодо виклику та допиту в судовому засіданні свідків зауважили, що свідок ОСОБА_9 не може бути об'єктивним, оскільки його родичка є особою, залежною в матеріальному плані від позивача. Щодо заяви сторони позивача про визнання в ході розгляду справи частково недійсними правочинів, пов'язаних з предметом спору, відповідач та її представник вважають, що заява не може бути задоволена тому, що це завуальоване збільшення позовних вимог, зміна предмету спору без сплати судового збору та надання документів до позову, оскільки спадковий договір не прив'язаний до первинного спору.

Заявлені клопотання підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно стст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи в разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобовязані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом пяти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обовязку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Зазначені у клопотаннях представником позивача докази необхідні для прийняття законного та обґрунтованого рішення в справі.

Частиною 3 статті 199 ЦПК України передбачено, що якщо позивачем до закінчення підготовчого провадження подано заяву про визнання недійсним повністю чи в певній частині повязаного з предметом спору правочину, який суперечить закону, суд надає відповідачу, іншим учасникам справи час на підготовку своїх пояснень та заперечень з приводу поданої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 ЦПК України в разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Суд вважає, що подана в судовому засіданні письмова заява представника позивача про визнання в ході розгляду справи частково недійсними правочинів, пов'язаних з предметом спору: свідоцтв про право на спадщину за законом №№ 1-3114, 1-3116, 1-3118 від 26.11.2009, спадкового договору № 1-196 від 24.02.2014, є збільшенням розміру позовних вимог, а тому цю заяву необхідно йому повернути для належного оформлення та сплати судового збору, звернувши при підготовці заяви увагу на вимоги ч. 6 ст. 177 ЦПК України, згідно яких до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Враховуючи викладене, керуючись стст. 12, 13, 76, 77, 81, 84, 116, 118, 176, 177, 199, 352-355 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 задовольнити частково.

Викликати в судове засідання на 14 год. 00 хв. 21 лютого 2018 року свідків ОСОБА_8, проживаючу за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_9, проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_2; ОСОБА_10, проживаючу в ІНФОРМАЦІЯ_3; ОСОБА_11, проживаючу в ІНФОРМАЦІЯ_4, проїзд 3, буд. 5.

Витребувати:

- з Красилівської державної нотаріальної контори заяву ОСОБА_1 про видачу йому свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5, який помер 22.04.2009.

Витребувані докази подати до суду в строк до 21 лютого 2018 року.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали; за неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом; притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати суду докази.

Повернути представнику позивача ОСОБА_2 письмову заяву про визнання в ході розгляду справи частково недійсними правочинів, пов'язаних з предметом спору: свідоцтв про право на спадщину за законом №№ 1-3114, 1-3116, 1-3118 від 26.11.2009, спадкового договору № 1-196 від 24.02.2014 для належного оформлення та сплати судового збору.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд повертає її заявнику.

Суддя ОСОБА_12