йСправа № 304/695/18 Провадження № 2/304/297/2018
У Х В А Л А

22 червня 2018 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянув клопотання адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про продовження процесуального строку, -

В С Т А Н О В И В :

адвокат ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 сільської ради, в якому просить визнати за позивачем право власності на спадкове майно за законом на житловий будинок за померлими батьками. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 05 вересня 2001 року померла мати позивача ОСОБА_4, а 14 квітня 2004 року його батько ОСОБА_5. Після смерті батьків відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з прибудовами і присадибною ділянкою, що знаходиться за адресою: с. Т.Ремета, вул. Толстого, № 2 Перечинського району. У звязку із смертю батьків у позивача настала необхідність у оформленні спадкових документів, однак у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на належне спадкове майно нотаріусом Перечинського районного нотаріального округу йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії і запропоновано звернутися до суду з позовом про визнання права власності на житловий будинок. Як видно з рішення ОСОБА_3 сільської ради № 34 «Про оформлення права власності на будинки, які знаходяться в селищі Т.Ремети Перечинського району» від 16 липня 1973 року виконком ОСОБА_3 селищної Ради, розглянувши подані матеріали складені Ужгородським міжміським бюро технічної інвентаризації на підставі погосподарських книг колишньої сільської Ради депутатів трудящих вирішив оформити права власності на будинки, які розташовані в селищі Т.Ремети, видати свідоцтво про права власності та провести реєстрацію права особистої власності. Однак подальші дії по оформленню та реєстрації правовстановлюючих документів на належне спадкове майно позивачем не вчинялися. На підставі наведеного просить позов задовольнити.

Позовна заява ухвалою від 08 червня 2018 року була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зазначену ухвалу позивач отримав 14 червня 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 11), а його представник 15 червня 2018 року, що стверджується розпискою про отримання копії ухвали (а. с. 12), однак вказані в ній недоліки у зазначений судом пятиденний строк (до 20 червня 2018 року включно) не усунули.

Разом з цим, 21 червня 2018 року представник позивача адвокат ОСОБА_1 подав суду клопотання про надання додаткового строку для вирішення питання стосовно судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Наслідки пропущення процесуальних строків передбачені статтею 126 ЦПК України, згідно якої право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки, ухвалою судді від 08 червня 2018 року позивачу надано пятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ним ухвали, а клопотання про продовження строку його представником ОСОБА_1 подано до суду лише 21 червня 2018 року, тобто після закінчення цього строку (а. с. 7-9, 11-13), а тому воно підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 126, 127, 258-260, 263, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання адвоката ОСОБА_1 про продовження процесуального строку залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в пятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: ОСОБА_6