Справа № 202/101/18
Провадження №2/202/843/2018
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

20 березня 2018 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Слюсар Л.П.,

за участю секретаря Дмитрієва Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 у січні 2018 року звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу до відповідача, мотивуючи свої вимоги тим, що 07 вересня 2013 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції було зареєстровано шлюб між нею та відповідачем. Під час перебування у шлюбі у них з відповідачем народилося двоє спільних дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, 21 вересня 2015 року, які після розірвання шлюбу будуть проживати з нею.

Вказала, що сімейне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, втрати почуття любові, поваги один до одного, сторони не ведуть спільного господарства з листопада 2017 року, шлюб існує формальне, у зв'язку з чим, вважає, що примирення та подальше збереження шлюбу не можливі, у звязку з чим, просила розірвати шлюб, та змінити її прізвище на дівоче ОСОБА_5.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася. Відповідно до заяви від 14.02.2018 року просила суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила шлюб розірвати, зазначивши, що спір щодо місця проживання дітей та поділу майна відсутній.

Відповідач у судове засідання не з'явився, через канцелярію суду подав заяву, в якій зазначив, що не заперечує проти задоволення позову та, як наслідок, розірвання шлюбу, спір щодо місця проживання дітей та поділу майна відсутній.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що 07 вересня 2013 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції було зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5, про що складено відповідний актовий запис № 601, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-КИ № 261556, прізвище дружини після укладення шлюбу ОСОБА_2.

У зазначеному шлюбі у сторін народилися спільні діти: ОСОБА_3, 11 травня 2014 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 572, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-КИ № 488670, та ОСОБА_4, 21 вересня 2015 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 1044, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-КИ № 563179.

Також, встановлено, що між сторонами були фактично припинені шлюбні стосунки з листопада 2017 року, з цього ж часу сторони не ведуть спільного господарства, між ними примирення неможливе. Діти після розірвання шлюбу буде проживати з матірю, спір з цього приводу та щодо поділу майна у сторін відсутній.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 120 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя.

Суд враховує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони не бажали поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення не приймають, оскільки збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним.

Причиною розпаду сімї є відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини, протилежні погляду на шлюб.

При постановленні рішення суд враховує те, що сімейно-шлюбні відносини припинені, спір щодо місця проживання дітей відсутній, сторони наполягали на розірванні шлюбу, зберігати шлюб не бажають, тому суд дійшов висновку, що сімя сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп. сплачений позивачем, покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 104, 110 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 81, 141 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (м. Дніпро, вул. Гулі Корольової, буд. 18. кв. 68) до ОСОБА_2 (м. Дніпро, пр. Слобожанський, 145/58, РНОКПП НОМЕР_1)про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5) та ОСОБА_2, зареєстрований 14 серпня 2010 року Індустріальним відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 601, які мають малолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 -розірвати.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу змінити на ОСОБА_5..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 704 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.П. Слюсар