Справа № 404/335/18
Номер провадження 2/404/1482/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В.

за участі секретаря - Муравйової С.Ю.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання чоловіка та жінки однією сім»єю без реєстрації шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2, яким просить встановити факт спільного проживання однією сім»єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, з червня 2011 року по день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7

Свої вимоги мотивує тим , що з червня 2011 року по 22 лютого 2017 року вона проживала однією сім»єю із ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року . За час сумісного проживання ні вона, ні ОСОБА_3 в іншому шлюбі не перебували . На день смерті ОСОБА_3 вони проживали разом у квартирі за адресою: АДРЕСА_1, що належить на праві приватної власності ОСОБА_3, але вона реєстрацію місця проживання у даній квартирі не здійснювала, так як зареєстрована у АДРЕСА_2 Разом із ОСОБА_3 вони вели спільне господарство, піклувалися один про одного як подружжя, мали спільний бюджет та купували разом предмети домашньої обстановки , побутової техніки, сплачували комунальні послуги,тощо. Неодноразово виїжджали разом по справах на відпочинок за кордон, та до матері ОСОБА_3 -ОСОБА_2 в м. Кропивницький . Всі їх друзі, знайомі, рідні сприймали їх і відносилися до них, як до чоловіка та дружини.

Проте, ОСОБА_3 помер. Після його смерті вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини , однак, 12.09.2017 року нотаріусом було видано їй постанову про відмову у вчиненні нотарільної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки нею не подані документи що підтверджують родинний зв»язок зі спадкодавцем. Неодноразово вона зверталася до суду в місті Харкові із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту спільного проживання чоловіка та жінки однією сім»єю без реєстрації шлюбу, проте 21.11.2017 року її заява була залишена без розгляду, оскільки суд прийшов до висновку що існує спір про право та 30.11.2017 року позовну заяву нею було подано за місцем знаходження майна , однак їй повернуто, оскільки суд прийшов до висновку , що справа територіально не підсудна Дзержинському районному суду м.Харкова, відповідач проживає в м. Кропивницький.

Встановлення заявленого факту їй необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно після смерті ОСОБА_3, реалізувати своє право на оформлення спадщини іншим шляхом вона не може.

В судовому засіданні позивачка, її представник заявлені вимоги підтримали , просили задовольнити, пославшись на обставини, які викладені у позовній заяві.

Відповідач в суді позов визнала, про що подала письмову заяву, якою також просила встановити заявлений факт .

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5 та особисто за згодою позивач ОСОБА_1 підтвердили факт спільного проживання однією сім»єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, з червня 2011 року по день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7

Заслухавши виступи учасників справи, пояснення свідків, дослідивши письмові докази, в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_9 помер ОСОБА_3, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_3 від 23.02.2017 року. Місцем смерті зазначено м. Харків (а.с. 13).

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.09.2017 року №399/02-14, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Коссе Л.М. відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_3, оскільки ОСОБА_1 не поданий пакет документів, що підтверджує родинний зв»язок зі спадкодавцем, або наявність заповіту, що необхідні для вчинення нотаріальної дії ( а.с. 20).

У своїй позовній заяві позивач вказує на те, що в період з червня 2011 року по 22 лютого 2017 року вона проживала разом з ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_3, що належить на праві приватної власності ОСОБА_3, але вона реєстрацію місця проживання у даній квартирі не здійснювала, так як зареєстрована у АДРЕСА_4, вели спільне господарство, несли всі витрати по утриманню та ремонту будинку, сплаті комунальних платежів, у них був єдиний бюджет, проживали як дружина та чоловік . Свою позовну заяву мотивує тим, що встановлення даного факту їй необхідно для оформлення спадкових прав на майно, що було набуто під час їх спільного проживання з ОСОБА_3 однією сім"єю. В свою чергу, відповідачка -ОСОБА_2 , яка доводиться рідною матір»ю ОСОБА_3 , та є також спадкоємцем по закону, щодо даних вимог не заперечувала.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновками експертів, показаннями свідків.

Згідно інформації наданої начальником відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в Харківській області від 30.11.2017 року за № 37269/08.01-04-06, проведеною перевіркою по розширеному пошуку системи державний реєстр актів цивільного стану громадян актових записів про шлюб відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не виявлено . Перевірку проведено за період з 01.06.2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_8 року ( а.с. 15-16) .

Крім того, згідно інформації про шлюб ОСОБА_3, заступника начальника Управління відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області №1280-03.1-01-14 від 16.02.2018 року , повідомлено також про відсутність щодо пошуку наявних актових записів про шлюб за період з 01.06.2011 року по ІНФОРМАЦІЯ_8 року на ОСОБА_3 ( а.с. 72).

Згідно заяви ОСОБА_2 , підпис якої засвідчено нотаріусом Коссе Л.М. , від 12.07.2017 року , відповідачка підтвердила , що є рідною матір»ю ОСОБА_3 та в період з червня 2011 року по 22 лютого 2017 року , ОСОБА_1 проживала однією сім»єю без реєстрації шлюбу з її сином , вели спільне господарство, мали спільний бюджет та разом відпочивали ( а.с. 21).

Як вказали в судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5 та допитана за згодою сама позивачка, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживали однією сім»єю у квартирі АДРЕСА_3, з 2011 року до 22. 02. 2017 року, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, купували разом меблі, техніку, робили поточний ремонт в будинку, їх всі друзі вважали за чоловіка та дружину.

Крім того, в матеріалах справи наявні фотознімки, на яких відмічені ОСОБА_1 та ОСОБА_3, з яких вбачається, що позивачка з померлим спільно проводили вільний час в колі друзів.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Конституційним Судом України у рішенні від 03.06.1999 р. за № 5-рп/99 (справа про офіційне тлумачення терміна «член сім'ї») визначено таку обов'язкову ознаку члена сім'ї, як ведення спільного господарства.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка.

Згідно вимог ч. 4 СК України сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Поняття сім'ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов'язкової ознаки сім'ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбу. Сім'я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім'я є первинним та основним осередком суспільства. Сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки, що й є ознаками сім'ї.

Відповідно до Хартії прав сім'ї, сім'я це щось більше, ніж просто правова, суспільна чи економічна одиниця, це спільнота любові і солідарності, це те місце, де зустрічаються різні покоління і допомагають один одному зростати у людській мудрості та узгоджувати індивідуальні права з іншими вимогами суспільного життя. Альтернативою шлюбу є конкубінат, тобто фактичне спільне проживання жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу. Жінка та чоловік мають на це право і відповідно право на повагу до свого вибору з боку держави та суспільства.

Європейський суд з прав людини при розгляді справи Кичана зауважив, що відносини де - факто, як і відносини, що ґрунтуються на шлюбі, можуть вважатись сімейним життям.

У справі «Джонстон проти Ірландії» (справа номер ECH-1986-S-006) було встановлено, що заявники прожили спільно близько 15 років. На цій підставі Європейський суд зробив висновок, що вони складали сім'ю, а тому мають право на захист, незважаючи на те, що їх зв'язок існує поза шлюбом.

Конституційне право на особисту свободу дає підстави для висновку про те, що людина має право сама вибирати форму організації свого сімейного життя. Закон не може їй цього диктувати, як і того, з ким людина має проживати однією сім'єю, за винятком лише певних обмежень, які сформульовані у статті 3 Сімейного Кодексу України.

Згідно з п. 5 ч.1 ст. 315 ЦПК України, факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу може бути встановлений у судовому порядку.

Згідно роз'яснень Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року, доказами, які свідчать про факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу можуть бути: свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із "подружжя", свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що "подружжя" вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

На майно, що є об'єктом спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 Сімейного кодексу України (ч.2 ст. 74 СК України).

Згідно зі ст. 74 Сімейного кодексу України регулюється право на майно жінки та чоловіка, які проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі. З аналізу цієї статті випливає, що майно, набуте жінкою та чоловіком, які проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, належить їм на праві спільної сумісної власності подружжя.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно до роз'яснень, викладених в п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» , вбачається, що виходячи з принципу процесуального рівноправ'я сторін та враховуючи обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (статті 58, 59 ЦПК ( 1618-15 )) в порядку, передбаченому статтями 185, 187, 189 ЦПК ( 1618-15 ).

Виходячи зі змісту статті 59 ЦПК ( 1618-15 ) та з урахуванням положень частини першої статті 218 ЦК ( 435-15 ), не може стверджуватися показаннями свідків наявність правовідносин, що виникають з правочинів, для яких законом установлено письмову форму.

Відповідно до статті 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Аналізуючи докази в їх сукупності, надані позивачем на підтвердження своїх доводів, та встановлені в ході розгляду справи обставини, суд вважає безспірним факт проживання однією сім`єю позивача з померлим ОСОБА_3 , вважає за можливе позов задовольнити та встановити заявлений факт .

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 81,141, 263-265, 268,315 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання чоловіка та жінки однією сім»єю без реєстрації шлюбу -задовольнити.

Встановити факт спільного проживання однією сім»єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, з червня 2011 року по день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_11, тобто більше п"яти років до часу відкриття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції від 3 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Кіровський районний суд м. Кіровограда).

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_5, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1;

відповідач: ОСОБА_2, місце проживання: АДРЕСА_6; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2

Повне судове рішення складено 01.06.2018 року

Суддя Кіровського О. В. Бершадська

районного суду

м.Кіровограда