"26" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого - судді Астахової О.О.,
при секретарі: Неділько Л.Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 29 вересня 2017 року підсудність позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості визначено Дніпровському районному суду міста Києва.
Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 32 191,76 грн., з яких прострочений борг - 9 390,06 грн., прострочені проценти - 6 698,05 грн., строкові проценти - 103,65 грн. та пеня за несвоєчасне погашення платежів - 16 000,00 грн.
Свої зобов'язання позивач виконав повністю, надав відповідачу кредит у зазначеному розмірі. Проте, ОСОБА_1 порушив умови укладеного між сторонами договору, свої зобов'язання виконував не належно, внаслідок чого станом на 22.09.2017 року у нього перед позивачем утворилась вказана заборгованість. Оскільки досудове врегулювання спору виявилось неможливим, позивач змушений звернутись з даним позовом до суду.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом розміщення оголошення про судове засіданні на офіційному веб-сайті Дніпровського районного суду м. Києва, про причини неявки суд не повідомив. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності або заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надано. Своїм процесуальним правом на подання суду відзиву на позов відповідач також не скористався.
Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно рішення загальних зборів акціонерів банку (протокол №35 від 11 серпня 2011 року) ПАТ «Плюс Банк» змінило назву на ПАТ «Ідея Банк» (а.с. 9).
Як убачається із розрахунку заборгованості та виписки по особовому рахунку відповідача, ОСОБА_1 всупереч умов кредитного договору і графіку щомісячних платежів, здійснював свої зобов'язання не належним чином, останній платіж ним було проведено 20 жовтня 2014 року, в результаті чого станом на 22.09.2017 року у відповідача утворилась заборгованість за кредитним договором в розмірі 32 191,76 грн., з яких прострочений борг - 9 390,06 грн., прострочені проценти - 6 698,05 грн., строкові проценти - 103,65 грн. та пеня за несвоєчасне погашення платежів - 16 000,00 грн. (а.с. 22-25, 26).
Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ч.2 ст. 1050 ЦК України визначено, що якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів.
Згідно із ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.
За нормою статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Згідно із ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Відповідно до ст.ст. 610, 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов'язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
Пунктами 9.2, 9.3 кредитного договору передбачено, що у разі порушення позичальником термінів сплати щомісячних платежів від 1 до 60 днів, банк має право нарахувати та стягнути з позичальника штрафні санкції (пеню) у розмірі 0,15 % від простроченої суми боргу за кожен день прострочки, а у разі порушення термінів сплати понад 60 днів нараховується пеня у розмірі 0,65%.
За положеннями ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Отже, частина 3 ст. 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 10 ЦК України щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав, дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків.
Враховуючи, що нарахована позивачем пеня за несвоєчасне виконання відповідачем своїх зобов'язань за кредитним договором значно перевищує суму боргу, а також ступінь виконання своїх зобов'язань боржником, суд дійшов висновку про можливість зменшення розміру пені до суми 8095,88 грн., що становить 50% від загального розміру невиконаного зобов'язання. (9390,06+6698,05+103,65/2).
Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню і з відповідача на користь позивача необхідно стягнути заборгованість за кредитним договором у розмірі 16 191,76 грн., з яких прострочений борг - 9390,06 грн., прострочені проценти - 6698,05 грн., строкові проценти - 103,65 грн., а також підлягає стягненню пеня за несвоєчасне погашення платежів у розмірі 8095,88 грн.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 12-13, 258-259, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 525, 526, 610-612, 629, 1054 ЦК України, суд,
Позов Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
В іншій частині - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.О. Астахова