Справа № 564/511/18
Рядок статзвіту № 34
Костопільський районний суд Рівненської області в складі судді Грипіч Л. А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Костопіль в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Заступника військового прокурора Рівненського гарнізону в інтересах держави в особі ДП "Львівський військовий лісокомбінат", в особі "Костопільського лісгоспу ДП "Львівський військовий комбінат" до ОСОБА_1 про стягнення 8286,42 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу
Заступник військового прокурора Рівненського гарнізону звернувся до суду в інтересах держави в особі Державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат», в особі «Костопільського лісгоспу ДП «Львівський військовий лісокомбінат» до ОСОБА_1 про стягнення 8286,42 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу.
Свої вимоги мотивує тим, що 29.08.2017 року близько 07 год. 50 хв. працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу у кварталі 40 виділі 28 Козлинського лісництва Костопільського лісгоспу було виявлено ОСОБА_1, який за допомогою бензопили, без наявності спеціального дозволу (лісорубного квитка) на використання лісових ресурсів (вирубки лісу), в порушення вимог ст. ст. 69, 70 Лісового кодексу України займався самовільною рубкою деревини.
Враховуючи, що відповідачем у добровільному порядку не сплачено збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу, прокурор з метою захисту інтересів держави просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат» шкоду, спричинену навколишньому природному середовищу шляхом самовільної рубки лісу в розмірі 8286,42 грн., а також стягнути на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат» суму сплаченого судового збору за подання вказаної позовної заяви у розмірі 1762 грн.
Ухвалою Костопільського районного суду від 21.03.2018 року відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом осіб, які беруть участь у справі, про що повідомлено сторони.
Відповідачу було надано 15-ти денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати відзив на позов, однак відповідач не подав до суду відзив на позовну заяву, тому відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Позивач в судове засідання не зявився. Від представника позивача прокурора військової прокуратури Рівненського гарнізону ОСОБА_2 на адресу суду поступила заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Проти ухвалення судом заочного рішення не заперечував.
Представник Костопільського лісгоспу ДП «Львівський військовий лісокомбінат» ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву в якій просила справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Проти ухвалення судом заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом вчасно та належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади. Причини неявки суду не відомі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження з викликом сторін, оцінивши подані докази, дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
З матеріалів справи судом встановлено, що 29.08.2017 року близько 07 год. 50 хв. працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу у кварталі 40 виділі 28 Козлинського лісництва Костопільського лісгоспу було виявлено ОСОБА_1, який за допомогою бензопили, без наявності спеціального дозволу (лісорубного квитка) на використання лісових ресурсів (вирубки лісу), в порушення вимог ст. ст. 69, 70 Лісового кодексу України займався самовільною рубкою деревини.
29 серпня 2017 року інженером з охорони та захисту лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення №26, з якого вбачається, що ОСОБА_1 29.08.2017 року займався самовільною рубкою деревини, що є порушенням ст.65 КУпАП.
30 серпня 2017 року інженером з охорони та захисту лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_4 винесено постанову про адміністративне правопорушення №26 про накладення адміністративного стягнення, якою встановлено факт незаконної рубки ОСОБА_1 семи дерев породи «осика» та двох дерев породи «береза» в кварталі 40 виділі 28 Козлинського лісництва Костопільського лісгоспу, в результаті чого заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 8286,42 грн. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП та накладено штраф у розмірі 85,00 грн. Однак, як вбачається з матеріалів справи, станом на 09.01.2018 року ОСОБА_1 штраф не сплатив та спричинену шкоду не відшкодував. Від надання пояснень ОСОБА_1 відмовився.
Так, статті 1,3 Лісового Кодексу України встановлюють, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно природоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.
Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 105 Лісового кодексу України - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особи, які нанесли шкоду навколишньому природному середовищу порушенням природоохоронного законодавства, несуть цивільну відповідальність і зобовязані в повному обсязі відшкодувати нанесену ними шкоду.
Збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню у повному обсязі відповідно до закону (ч. 4 ст.19, ст.24 ЛК України).
У відповідності до положень ст. 69 Лісового кодексу України - спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 105 Лісового кодексу України особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність.
Крім того, згідно ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно до поданого розрахунку, розмір збитків, завданих внаслідок порушення лісового законодавства, становить 8286,42 грн.
За змістом абз. 1 п.2 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Враховуючи вищезазначене, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги позивача і стягнути з відповідача 8286 грн. 42 коп. на відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів відсутності його вини в заподіянні шкоди. Заперечень щодо розміру нарахованої шкоди відповідачем не надано.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача заявлені до відповідача, в частині стягнення збитків заподіяних внаслідок незаконної порубки лісу, ґрунтуються на законі та підлягають задоволенню.
З врахуванням всього вищенаведеного, суд вважає вимоги позивача до відповідача про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок незаконного вирубування дерев, обґрунтованими.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 12, 81, 141, 247, 258, 265, 280 ЦПК України, ст.1166 ЦК України, ст.ст. 69, 105, 107 Лісового кодексу України, суд
Позов Заступника військового прокурора Рівненського гарнізону в інтересах держави в особі Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат", в особі «Костопільського лісгоспу ДП «Львівський військовий комбінат» до ОСОБА_1 про стягнення 8286, 42 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте Костопільським районний судом за письмовою заявою відповідача, шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущенного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до апеляційного суду Рівненської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено 29 травня 2018 року.
СуддяОСОБА_5