Справа № 279/5215/17 У Х В А Л А
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Невмержицької О.А., з секретарем Хомутовською М.А., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростень скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця,
ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії державного виконавця та просить визнати протиправними дії державного виконавця по визначенню вартості майна відповідно до звіту №170907-Кн про незалежну оцінку вартості майна, та скасувати звіт №170907-Кн про незалежну оцінку вартості майна, а саме нежитлової будівлі (1/10 частина нежитлової будівлі, а саме приміщення 7-1 площею 47.9 м.кв., приміщення 7-2 площею 40.6 м.кв.), що знаходиться за адресою: Житомирська область, м.Коростень, Базарна Площа 9).
В обґрунтування скарги зазначила, що 01.12.2017 року вона отримала повідомлення відділу примусового виконання рішень УДВС ГТ УЮ у Житомирській області щодо вартості описаного та арештованого майна в порядку ст.57 ЗУ «Про виконавче провадження», при цьому, до повідомлення не було долучено повний примірник звіту про належну оцінку вартості майна. Згідно таблиці, визначено вартість належної мені частини майна в сумі 440030,00 гривень, без ПДВ. Вказала, що категорично не погоджується із визначеною вартістю частини належного їй майна, вважає її значно нижчою від дійсної ринкової вартості, що під час оцінки майна було допущено ряд суттєвих порушень діючого законодавства, зокрема: ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», ЗУ «Про виконавче провадження». Отже, ознайомлення з обєктом оцінки проведено не було, звіт містить шість фотографій фасаду будівлі та таблички з адресою, яка розміщена на фасаді іншого приміщення, будь-яких даних про стан обєкта в середині не зазначено, не визначено кількості приміщень, наявних джерел освітлення, опалення, стану оздоблення приміщення, що суттєво впливає на вартість обєкту оцінки в цілому, а їх неврахування суттєво знижує розраховану вартість 1 м.кв., нежитлового приміщення. Фактично звіт ґрунтується на дохідному та порівняльному підходах, при виборі таких підходів оцінювач посилався на наявну достатню кількість достовірної інформації про недавні продажі подібних обєктів. Фактично в змісті звіту наведені неналежні аналоги обєктів, оскільки не відповідають за площею та місцем розташування, а при спробі зясувати та порівняти їх за наведеними ідентифікаційними даними на інтернет-ресурси, що використовувався експертом зазначених обєктів віднайти не вдалося. Тому вважає, що оспорена оцінка майна не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки проведена без наявності достатньої кількості достовірної інформації про недавні продажі подібних обєктів, без огляду предмета оцінки, а використаний оцінювачем порівняльний підхід не ґрунтується на обєктивних даних, таким чином він не може бути використаний державним виконавцем при визначенні стартової ціни під час проведення електронних торгів з реалізації майна у вказаному виконавчому провадженні.
В судове засідання скаржник та його представник ОСОБА_2 не зявились, клопотали про слухання справи в їх відсутність, скаргу підтримали.
Представник відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби ГТ УЮ в Житомирській області та Коростенського міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ в Житомирській області до суду не зявились, заперечень проти скарги не подали. Доказів на спростування вимог скаржника суду не надали.
Заінтересована особа: фізична особа підприємець ОСОБА_3 до суду не зявився, причин неявки не повідомив, заперечень проти скарги не подав.
Дослідивши матеріали справи в їх сукупності суд дійшов висновку про наступне.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Згідно із ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до розяснень, які містяться у п.24 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 від 7 лютого 2014 року « Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах», у справах за скаргами стягувача чи боржника на дії державного виконавця, повязані з арештом і вилученням майна та визначенням його вартості й оцінки цього майна, суд перевіряє відповідність цих дій положенням статей 57,58 Закону про виконавче провадження.
При цьому, суди мають враховувати, що субєкт оціночної діяльності є учасником виконавчого провадження, а не посадовою особою державної виконавчої служби і його звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, а не актом державного органу. Тому вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. Такі вимоги сторони виконавчого провадження розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним субєкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та субєктом оціночної діяльності.
З матеріалів справи слідує, що державним виконавцем було відкрито виконавче провадження, добровільно рішення суду не було виконано. На виконання вимог Закону України «Про виконавче провадження» державним виконавцем розпочато процес примусового виконання виконавчого документа та 30.05.2017 року описано та арештовано майно боржника ОСОБА_1, а саме: нежитлова будівля, що складається з 1/10 частини будинку №9 по Базарній Площі в м.Коростень, загальною площею 88.5 кв.м, складається з приміщення площею 47.9 та приміщення 40.6 кв.м..
07.09.2017 року, з метою визначення ринкової вартості вказаного нерухомого майна, головним державним виконавцем Коростенського міськрайонного відділу ДВС ГТ УЮ в Житомирській області ОСОБА_5 призначено субєкта оціночної діяльності ОСОБА_3 для участі у виконавчому провадженні.
Звітом №170907 вартість арештованого майна - ? частини нежитлової будівлі (1/10 частина нежитлової будівлі, а саме: приміщення 7-1 площею 47.9 кв.м., приміщення 7-2 площею 40.6 кв.м.), що знаходиться за адресою: Житомирська область, м.Коростень, Базарна Площа, 9, станом на 04.10.2017 року визначена оцінювачем у розмірі 440030,00 гривень. Вартість всієї будівлі визначена оцінювачем в сумі 880060,00 гривень без ПДВ. Зазначено, що використані підходи оцінки: порівняльний та дохідний підходи.
Частиною 6 ст.9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" унормовано, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов'язковими до виконання суб'єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.
Відповідно до п.п.50,51,53 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою КМУ від 10 вересня 2003 року №1440, обовязковою умовою проведення незалежної оцінки майна є ідентифікація обєкта оцінки. Проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, під час якого здійснюється ознайомлення з обєктом оцінки. Незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об'єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об'єкта оцінки та пов'язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об'єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об'єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Залежно від обраних методичних підходів та методів оцінки оцінювач, зокрема, повинен зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про обєкт оцінки, зокрема, вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики.
Згідно ст.11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб'єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.
Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об'єктом оцінки шляхом доступу до нього.
Фактичне ознайомлення з майном, яке є предметом оцінки, можливе при доступі оцінювача до цього майна. Зважаючи на характер об'єкта оцінки, ознайомлення з таким майном не може відбуватися без обстеження приміщень на дату оцінки та відповідно потребує доступу до них, який має забезпечити боржник.
Як слідує з матеріалів справи, ні експерт, ні державний виконавець не повідомляли про необхідність надати безпосередній доступ до майна, яке підлягало оцінці. Відтак, вказана оцінка проведена без візуального огляду внутрішніх приміщень, оскільки доступ до приміщення не був забезпечений.
Оскільки державний виконавець, як замовник оцінки, не забезпечив доступ субєкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці, а суб'єкт оцінювання в порушення норм чинного законодавства виконав оцінку майна без належного ознайомлення з обєктом оцінки шляхом доступу до нього, що могло вплинути на визначення ринкової вартості майна, суд вважає оцінку майна згідно звіту субєкта оціночної діяльності, виконану субєктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 згідно постанови державного виконавця такою, що не підлягає застосуванню.
Частиною 5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено: у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-дений строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо її надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.
Приймаючи до уваги викладене, аналізуючи норми закону, суд дійшов висновку, що державний виконавець діяв в супереч вимогам діючого законодавства, тому скарга обґрунтована та підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 447-451 ЦПК України, ЗУ "Про виконавче провадження",
П О С Т А Н О В И В :
Скаргу задовольнити.
Визнати протиправними дії державного виконавця по визначенню вартості майна відповідно до звіту №170907-Кн про незалежну оцінку вартості майна.
Скасувати звіт №170907-Кн про незалежну оцінку вартості майна, а саме нежитлової будівлі (1/10 частини нежитлової будівлі, а саме приміщення 7-1 площею 47.9 м.кв., приміщення 7-2 площею 40.6 м.кв.), що знаходиться за адресою: Житомирська область, м.Коростень, Базарна Площа 9), здійснений субєктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 від 04.10.2017 року.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області в 15-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складання) ухвали.

Суддя : Невмержицька О.А.