У Х В А Л А

Справа № 285/2126/18

провадження № 2/0285/977/18

23 червня 2018 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Савицька Л.Й., вирішуючи питання про відкриття провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Новоград-Волинської міської ради про скасування висновку органу опіки та піклування,

ВСТАНОВИЛА:

В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача в якому просила визнати незаконним та скасувати висновок органу опіки та піклування про доцільність зміни місця проживання малолітніх ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, затверджений виконавчим комітетом міської ради.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Частиною 1 статті 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України № 8 від 20.05.2014р. «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» визначено, що за змістом Кодексу адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року № 2747-IV(далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Законодавство не містить визначення терміна "публічно-правовий спір". Для розгляду спору адміністративним судом необхідно встановити його публічно-правовий зміст (характер). Для з'ясування характеру спору суди повинні враховувати, що протилежним за змістом є приватноправовий спір. Це означає, що в основі розмежування спорів лежить поділ права на публічне та приватне. Вирішуючи питання про віднесення норми до публічного права, а спору до публічно-правового, суди повинні враховувати загальнотеоретичні та законодавчі критерії. Зокрема, за змістом пункту 1 частини першої статті 3 КАС України у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій. Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Вирішуючи питання про визначення юрисдикції адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ, суди повинні враховувати, що КАС України встановлює такі правила відмежування адміністративної юрисдикції від інших видів юрисдикції: понятійно-функціональне, тобто визначення адміністративної справи; визначення видів публічних правовідносин (управлінські правовідносини та правовідносини, пов'язані з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень); встановлення переліку публічно-правових спорів, що підпадають під юрисдикцію адміністративних судів (частина 1 статті 19 КАС України); встановлення переліку публічно-правових справ, що не належать до предмета адміністративної юрисдикції (частина 2 статті 19 КАС України).

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про місцеві державні адміністрації», виконавчу владу в областях і районах, містах Києві та Севастополі здійснюють місцеві державні адміністрації. Місцева державна адміністрація є місцевим органом виконавчої влади і входить до системи органів виконавчої влади. Місцева державна адміністрація в межах своїх повноважень здійснює виконавчу владу на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також реалізує повноваження, делеговані їй відповідною радою.

Дослідивши зміст цивільного позову, суддя приходить до висновку, що позовні вимоги, заявлені до Служби у справах дітей Новоград-Волинської міської ради, як до суб'єкту публічного права, належить до юрисдикції адміністративних судів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що позовні вимоги про скасування висновку органу опіки та піклування не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому відмовляє у відкритті провадження у справі.

Пунктом 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» передбачено повернення сплаченої суми судового збору за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст. 19 ЦПК України, ст. 19 КАС України, ст. 186 ЦПК України, ст. 7 ЗУ « Про судовий збір», суддя, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити у відкритті провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Новоград-Волинської міської ради про скасування висновку органу опіки та піклування, оскільки заявлені вимоги не підлягають розгляду судом в порядку цивільного судочинства.

Повернути ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженка с. Ярунь, Новоград-Волинський район, Житомирська область) сплачений нею при подачі позову судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. за квитанцією № 83 від 15.06.2018 року.

Відповідно до п.п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу XIIIПерехідні положення ЦПК України, ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Л.Й. Савицька