Єд. унік. № 243/901/18
Провадження № 2/243/852/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

09 липня 2018 року м. Слов'янськ

Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Старовецького В.І.,

за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов'янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Горлівської міської ради Донецької області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

05 лютого 2018 року до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області звернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовом до Горлівської міської ради Донецької області про надання додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Горлівка Донецької області померла ОСОБА_4, яка доводилась дружиною ОСОБА_1 та матір'ю ОСОБА_2. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку під АДРЕСА_1

Як зазначають позивачі, строк звернення для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини ними було пропущено із поважних причин, а саме у зв'язку із тим, що на тимчасово непідконтрольній території України, до яких відноситься м. Горлівка, на час відкриття спадщини і до теперішнього часу не діють державні нотаріальні органи України, та вони не знали куди їм необхідно звертатися, щоб прийняти спадщину. Оскільки позивачам прийшлось довгий час шукати де потрібно на законних підставах за межами м. Горлівки подати заяву про прийняття спадщини, а потім в судовому порядку встановлювати факт смерті ОСОБА_4, ними було пропущено шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Просять суд визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті їх матері та дружини ОСОБА_4 строком у два місяці.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, до судового засідання не з'явились, надали заяви, в яких зазначили, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять їх задовольнити, розгляд справи провести без їхньої участі та не заперечують проти винесення заочного рішення (а.с.54-55).

Представник позивачів ОСОБА_5, який діє на підставі Ордеру від 25 січня 2018

року, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, до судового засідання не з'явився, надав заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні, не заперечує проти винесення заочного рішення та розгляд справи просить провести без його участі (а.с.56).

Представник відповідача Горлівської міської ради Донецької області про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Слов'янського міськрайонного суду Донецької області, до судового засідання не з'явився та причини своєї неявки суду не повідомив (а.с.57).

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, але в судове засідання не з'явився без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив на позов та позивач не заперечує проти заочного вирішення справи.

Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_1 від 24 березня 1998 року, виданого Горлівським міським відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області (а.с.14).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 22 липня 1998 року, виданого Калінінським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Горлівки Донецької області, ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 року та її батьками записані ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (а.с.15).

Рішенням Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 27 грудня 2017 року було встановлено факт смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Горлівка Донецької області (а.с.11-13).

Після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Горлівка Донецької області відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку під АДРЕСА_1

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов'язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємцям).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Ст. 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права й обов'язки спадкодавця, які не припинилися в момент його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як слідує з роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до Наказу № 296/5 від 22 лютого 2012 року « Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затвердженого Міністерством юстиції України, нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо вчинення такої дії суперечить законодавству України; не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії, або є підозра в тому, що ця особа діє під впливом насильства; з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у її статуті чи положенні, або виходить за межі її діяльності; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов'язані з її вчиненням; в інших випадках, передбачених Законом. Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов'язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Отже, виходячи з вищевикладеного слідує, що позивачами при зверненні до суду із позовною заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини не надано постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії з обґрунтованими причинами відмови.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Як вбачається з роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної Постанови, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення

додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивачі заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори не подали. Згідно відповіді завідувача Першої Горлівської державної нотаріальної контори Фоменко О.М. від 18 травня 2018 року, після ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 до Першої Горлівської державної нотаріальної контори з питань прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась (а.с.46-48).

Оскільки спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, то строк для прийняття спадщини проходив 20 березня 2016 року. Саме до вказаної дати всі спадкоємці, які бажали прийняти спадщину мали подати заяву про прийняття спадщини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_1 вказують, як на причину пропуску встановленого строку на звернення із заявою про прийняття спадщини до відповідної нотаріальної контори, що оскільки у м. Горлівка не діють державні нотаріальні органи України, вони не знали до якої нотаріальної контори їм необхідно звернутися із заявою про прийняття спадщини. Коли вони дізналися, що у м. Бахмут діє Горлівська державна нотаріальна контора, їм повідомили, що прийняття спадщини повинно прийматися не на підставі свідоцтва про смерть виданого незаконними формуваннями, які діють у м. Горлівка, а на підставі свідоцтва, виданого державними органами на підконтрольній території України.

У зв'язку із тим, що позивачі отримали свідоцтво про смерть ОСОБА_4 неналежного зразка, їм додатково довелося звертатися до суду із заявою про встановлення факту смерті спадкодавця, що також зайняло певний час. У зв'язку із тим, що позивачам прийшлось довгий час шукати де потрібно на законних підставах за межами м. Горлівки подати заяву про прийняття спадщини, а потім в судовому порядку встановлювати факт смерті ОСОБА_4, ними було пропущено шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивачі вважають, що вони пропустили строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому їм можливо визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Посилання позивачів, як на причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридичну необізнаність щодо строку та порядку прийняття спадщини, не визнаються судомі поважними.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачам додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки під час розгляду справи позивачами та їх представником не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, а крім того з дня відкриття спадщини сплинуло більше двох років.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, то це відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров'я та

проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦК України.

Однак суду не надано доказів на підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини в період з ІНФОРМАЦІЯ_1, з моменту відкриття спадщини, по лютий 2018 року і далі.

Безспірних доказів поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивачі суду не надали.

Суду не були надані будь-які інші дані про те, що позивачі протягом шестимісячного строку після смерті спадкодавця були позбавлені можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_1 не доведено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, їх вимоги не ґрунтуються на доказах у справі та зазначених нормах матеріального права, а тому у задоволенні позову суд вважає за необхідне відмовити.

Керуючись п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 4, 5, 10, 12, 13, 76 -80, 89, ст. 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Горлівської міської ради Донецької області про надання додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги через Слов'янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя

Слов'янського міськрайонного суду В.І.Старовецький