Номер провадження: 22-ц/785/5575/18
Номер справи місцевого суду: 495/6375/15-ц
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
Доповідач Кравець Ю. І.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

08.06.2018 року м. Одеса

Апеляційний суд Одеської області в особі судді-доповідача ОСОБА_2І,, розглянувши питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою начальника Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини району ОСОБА_3 на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.03.2016 року по цивільній справі за позовом Військового прокурора Чернівецького гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Державного підприємства Міністерства оборони України «Чернівецький металообробний завод» до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності та витребування нерухомого майна,

встановив:

02.05.2015 року Військовий прокурор Чернівецького гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, ДП МОУ «Чернівецький металообробний завод» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5 та просив суд визнати право власності на нерухоме майно базу відпочинку «Метеор», яка знаходиться за адресою: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, смт Затока, бульвар Золотий берег, 79 власністю держави Україна в особі Міністерства оборони України на праві господарського відання державного підприємства Міністерства оборони України «Чернівецький металообробний завод» та витребувати на користь державного підприємства Міністерства оборони України «Чернівецький металообробний завод» з чужого володіння ОСОБА_4 зазначене нерухоме майно.

Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.03.2016 року у задоволені позовних вимог Військового прокурору Чернівецького гарнізону відмовлено у повному обсязі.

Вказане рішення оскаржує в апеляційному порядку представник особи, яка не брала участь у розгляді справи начальник Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини району ОСОБА_3В скарзі ставиться питання про скасування рішення та направлення справи на новий розгляд за участю Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини району.

Дослідивши матеріали справи та апеляційну скаргу, суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Згідно п.1 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися;

Встановлено, що апеляційну скаргу від імені Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини районуподано та підписано ОСОБА_3, який згідно апеляційної скарги є начальником Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини району.

Відповідно до ч.3 ст. 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов до висновку, що в порушенні вимог п.1 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги не додано довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, який подав апеляційну скаргу.

Таким чином, Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частині районунеобхідно надати належні докази повноважень ОСОБА_3, який підписав від імені підприємства апеляційну скаргу, на її підписання.

Крім того, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху у звязку з тим, що в порушенні п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України апелянтом не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Апеляційна скарга містить клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги до початку розгляду справи судом.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що у задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити а апеляційну скаргу залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно ч.2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Системний аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати суд може лише фізичну особу та на юридичні особи це не розповсюджується.

Також суд звертає увагу на те, що у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Крім того суд звертає увагу на те, що клопотання про відстрочення сплати судового збору жодним чином не мотивовано.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що підстав для відстрочення сплати судового збору не вбачається, тому у задоволенні даного клопотання слід відмовити.

Враховуючи вищенаведене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху у звязку з тим, що в порушенні п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України апелянтом не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, яка діяла на час подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (тобто від 243,60 грн. до 3654,00 грн.).

Так як предметом позову була майнова вимога, а саме: про визнання права власності на нерухоме майно, ціна позову відповідно до п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України (у редакції, яка діяла на час подання позову) визначається вартістю майна.

Відповідно до протоколу проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (т.1, а.с.202-203) вартість спірного майна становить 904000,00 грн., тобто розмір судового збору за подання позовної заяви у даному випадку становить 3654,00 грн.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (тобто у даному випадку 5481,00 грн.).

Таким чином, апелянту необхідно сплатити суму судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» у розмірі 5481,00 грн.

Вказана грошова сума за сплату судового збору повинна бути внесена за наступними реквізитами: Отримувач: УК у м. Одесі/Малиновськ. р-н/22030001, Код , р/р 0007, МФО 828011, Банк отримувача: ГУ ДКСУ в Одеській області, Призначення платежу: Судовий збір, пункт 6, КБК 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати на адресу апеляційного суду Одеської області (м. Одеса вул. Івана та ОСОБА_6, 24-а).

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, згідно якої суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків. В разі невиконання у передбачений законом строк вимог закону, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволені клопотання начальника Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини району ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу начальника Білгород-Дністровської квартирно-експлуатаційної частини району ОСОБА_3 на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 31.03.2016 року по цивільній справі за позовом Військового прокурора Чернівецького гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Державного підприємства Міністерства оборони України «Чернівецький металообробний завод» до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності та витребування нерухомого майна - залишити без руху.

Надати апелянту строк десять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків скарги.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення недоліків апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду

Одеської області ОСОБА_2