УХВАЛА

Справа №:755/3370/16-ц

Провадження №: 2-п/755/62/18

м. Київ

"07" червня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Ластовка Н.Д.,

За участю секретаря: Юдицького К.О.

з участю:

представник заявника (відповідача у справі) - ОСОБА_1,

позивач - ОСОБА_2,

представник позивача - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення від 24 травня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу.

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу.

До суду від відповідача ОСОБА_4 надійшла заява про перегляд заочного рішення, в якій просить скасувати заочне рішення, оскільки порушуються матеріальні та процесуальні права, неповним з'ясуванням обставин справи. Задовольняючи позовні вимоги про стягнення боргу, судом помилково був встановлений факт існування договору позики між заявником і позивачем. Даний факт не відповідає дійсності і суперечить фактичним обставинам справи. Розписка є підробленою, заявник грошей у позивача не займала. Позивач свідомо ввів суд в оману, стосовно місця проживання відповідача. Заявник повісток не отримувала та про дату судового засідання не була повідомлена. Оскільки заявника не викликали до суду, вважає що її права на надання доказів по справі, порушенні. Про винесення заочного рішення дізналася тільки після заблокування заробітної картки, єдиного доходу.

Представник заявника ОСОБА_4 - ОСОБА_1 в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, просила заяву задовольнити. Пояснила суду, що відповідач не отримувала рекомендованої кореспонденції про розгляд справи та не була повідомлена належним чином.

Позивач та його представник, в судовому засіданні заперечували проти перегляду заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вислухавши пояснення представника заявника, позивача та його представника, оцінивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно із ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити, та докази.

Водночас, з'ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Яке передбачено положеннями ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

01 лютого 2016 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва було повернуто позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу, оскільки відповідно до довідки з відділу адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в м. Києві від 21.12.2015 року відповідач ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою:02100, АДРЕСА_1, тому справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва, так як останнє відоме зареєстроване місце проживання відповідача в Дніпровськлму районі м. Києва.

Судом встановлено, що ухвала про відкриття провадження у справі від 24.02.2016 щодо порушення правил підсудності в апеляційному порядку не оскаржувалася.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачповідомлявся про розгляд справи за адресою, яка була зазначена в даних позовної заяви. Проте судом встановлено, що процесуальні документи у цій справі надсилалися на адресу 02100, АДРЕСА_1 рекомендованою кореспонденцією, поверталися за закінченням терміну зберігання. Крім того, відповідача було повідомлено оголошенням в газеті «Урядовий Кур'єр», де міститься інформація що Дніпровський районний суд м. Києва викликає в судове засідання відповідача ОСОБА_4, останнє відоме місце проживання: 02100, АДРЕСА_1, по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу, яке відбудеться 24 травня 2016 року о 12 год. 00 хв. та зазначено що у разі неявки в судове засідання відповідача справа буде розглянута у її відсутність. (а.с.42)

Крім цього, заявник посилається в заяві про перегляд заочного рішення на те що, ОСОБА_4 не підписувала розписку, яка надана до суду та не займала у позивача коштів.

Таким чином, відповідачем не зазначено докази, які не були досліджені судом і мають істотне значення для правильного вирішення справи, що є обов'язковою умовою скасування заочного рішення згідно із приписами статті 288 ЦПК України.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд прийшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення та залишення відповідної заяви без задоволення.

Ч. 3 ст. 287 ЦПК України передбачається, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи наведені представником заявника обставини щодо скасування заочного рішення, наявність обставин, які підлягають з`ясуванню безпосередньо в судовому засіданні під час розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що заява відповідача про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Також суд роз'яснює, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

На підставі викладеного,керуючись ст.ст. 12, 258-261, 287, 288 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення від 24 травня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Суддя: