Провадження №2-р/521/19/18
УХВАЛА

про розгляд заяви про розяснення рішення суду

25 квітня 2018 року місто Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого судді Плавича І.В.,

за участю секретаря судового засідання Коваль Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника ПАТ «Дельта Банк» про розяснення рішення суду по цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходилась на розгляді цивільна справа за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Заочним рішенням Малиновського районного суду міста Одеси від 15 квітня 2015 року позов ПАТ «Дельта Банк» задоволено, зокрема, звернуто стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 19 жовтня 2007 року між ПАТ «Астра Банк» з однієї сторони, та ОСОБА_2 з іншої сторони, посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_3, під реєстраційним №5346, у звязку із порушенням основного зобовязання за кредитним договором №88020 від 19 жовтня 2011 року, укладеним між ПАТ «Астра Банк» з однієї сторони, та ОСОБА_1 з іншої сторони, у вигляді квартири №АДРЕСА_1, вартістю 768512,00 гривень, що належить ОСОБА_2. Як свідчать матеріали цивільної справи, судове рішення набрало законної сили у встановленому законом порядку.

У теперішній час від представника ПАТ «Дельта Банк» надійшла заява, з якої випливає, що у позивача по справі виникли перешкоди щодо належного виконання судового рішення, та представник банку звернувся до суду із заявою, в якій просив розяснити резолютивну частину рішення суду та вказати спосіб виконання рішення, враховуючи позовні вимоги.

Представник ПАТ «Дельта Банк» у відкрите судове засідання не зявився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений, причини неявки суду невідомі.

ОСОБА_1 у відкрите судове засідання не зявився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений, причини неявки суду невідомі.

ОСОБА_2 у відкрите судове засідання не зявилася, про час та місце проведення судового засідання була повідомлена, причини неявки суду невідомі.

Згідно ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути предявлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про розяснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про розяснення рішення. Про розяснення або відмову у розясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Таким чином, проаналізувавши позовні вимоги, суд дійшов висновку, що банком не заявлено у позовній заяві способу звернення стягнення на предмет іпотеки. У разі задоволення даної заяви, суд може змінити зміст судового рішення.

Крім того, необхідно зазначити, що відповідно до ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобовязання.

Проте, як вбачається із Постанови від 21 березня 2018 року, ухваленої Великою палатою Верховного Суду по справі №760/14438/15-ц, передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки відповідно до ст.ст. 36, 37 Закону України «Про іпотеку» є способом позасудового врегулювання, який здійснюється за згодою сторін без звернення до суду. Застереження в договорі про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом визнання права власності на предмет іпотеки це виключно позасудовий спосіб урегулювання спору, який сторони встановлюють самостійно у договорі. З урахуванням ст.ст. 328, 335, 392 ЦК України у контексті ст.ст. 36, 37 Закону України «Про іпотеку» суди не наділені повноваженнями звертати стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності на нього за іпотекодержателем.

Як вбачається з п.2.16 договору іпотеки від 19 жовтня 2011 року, укладеного між ПАТ «Астра Банк» з однієї сторони, та ОСОБА_2 з іншої сторони, посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_3, під реєстраційним №5346, у звязку із порушенням основного зобовязання за кредитним договором №88020 від 19 жовтня 2011 року, укладеним між ПАТ «Астра Банк» з однієї сторони, та ОСОБА_1 з іншої сторони, сторони досягли згоди про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема, шляхом переведення іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки згідно ст. 37 Закону України «Про іпотеку».

У звязку із сукупно зазначеним, суд доходить висновку, що посилання представника ПАТ «Дельта Банк» є необґрунтованими, що виключає можливість задоволення даної заяви.

Керуючись ст.ст. 259, 260, 271 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ПАТ «Дельта Банк» про розяснення рішення суду відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня складення ухвали суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: