Справа № 305/807/18
Провадження по справі 2/305/529/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2018 року Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ємчука В.Е.

за участі: секретаря судового засідання Орос С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом Заступника керівника Тячівської місцевої прокуратури ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державне підприємство "Ясінянське лісомисливське господарство" до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Тячівської місцевої прокуратури ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Державне підприємство "Ясінянське лісомисливське господарство" до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, передбаченим ст.246 КК України. Позов мотивовано тим, що Державне підприємство "Ясінянське лісомисливське господарство" є постійним лісокористувачем. Вироком Рахівського районного суду від 06.03.2018 року у справі №305/1890/17 за ст.246 КК України встановлено, що ОСОБА_2, на підставі наказу директора ДП "Ясінянське лісомисливське господарство" №11/к від 01.02.2016 року, протягом 2016 року обіймав посаду майстра лісу Станиславського лісництва, а також був обізнаний з режимом охорони лісових насаджень на території зазначеного лісництва. У період з червня 2016 року до початку 2017 року, знаючи про проведення робіт з очищення від захаращеності на території виділу 34 кварталу 18 ДП «Ясінянське лісомисливське господарство» та їх завершення здійснив незаконну порубку на території кварталу 18 Станиславського лісництва 67 дерев обємом 87 м куб., які в подальшому розпиляв та використав для опалення належного йому помешкання. Після чого, з метою приховання слідів кримінального правопорушення, маючи у своєму розпорядженні таврувальний молот, наніс на самовільно зрубані дерева відпускне тавро. В подальшому в ході перевірки дотримання ДП «Ясінянське ЛМГ» природоохоронного законодавства, членами комісії було виявлено та задокументовано наявність незаконно зрубаних пнів з відбитками відпускного тавра. Внаслідок таких дій інтересам держави було заподіяно збитків на суму 183446 гривень, що є істотною шкодою. Зазначений вирок набрав законної сили. Цивільний позов у даному кримінальному провадженні не заявлявся, а в добровільному порядку відповідач завдані збитки не відшкодував. Чорнотисянською сільською радою будь-які заходи, спрямовані на стягнення вказаної шкоди, не вживались, що свідчить про неналежне здійснення сільською радою наданих їй законом повноважень. Враховуючи що завдана шкода навколишньому середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів, тому Тячівська місцева прокуратура звертається до суду з позовом в інтересах держави про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявилося у вилученні в держави вартості знищеної деревини, недоотримання доходів від використання деревини, які лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток, тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання. У звязку з наведеним прокурор просить стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3 «б» на користь держави в особі Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області матеріальну шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 183446 гривень, зарахувавши кошти на відповідний розрахунковий рахунок.

Позивачем 27.06.2018 року подано суду клопотання про уточнення позовних вимог, в якому зміст позовних вимог не змінюється, а прокурором уточнено розрахунковий рахунок, на який просить стягнути шкоду, зокрема просить зарахувати кошти на аналітичний рахунок, відкритий у Головному управлінні Державної казначейської служби України у Закарпатській області, за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між Державними і місцевими бюджетами» Плану рахунків в розрізі кодів класифікації доходів бюджету та територій за такими реквізитами: р/р 0232 код класифікації бюджету 24062100 код МФО 812016 ГУДКСУ в Закарпатській області.

Ухвалою Рахівського районного суду від 29.05.2018 року було відкрито провадження у даній справі та враховуючи ціну позову й відсутність клопотань сторін про призначення справи в порядку спрощеного провадження дану справу було призначено до розгляду в загальному позовному провадженні на 13.10 год 27 червня 2018 року, а відповідачу наданий строк протягом п'ятнадцяти днів, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, на подачу відзиву на позовну заяву і всіх письмових і електронних доказів (які можливо представити суду).

Прокурор в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за відсутності представника прокуратури, позовні вимоги підтримує у повному обсязі з врахуванням клопотання про уточнення позовних вимог.

Представник Чорнотисянської сільської ради не зявився, про час та місце розгляду справи сільська рада повідомлена належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення представнику поштового відправлення 01.06.2018 року. Заяву про відкладення розгляду справи від сільської ради до суду не надходило.

Представник третьої особи на стороні позивача ДП «Ясінянське лісомисливське господарство» в судове засідання не зявився, ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримують.

Відповідач ОСОБА_2 у визначений судом пятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження своїм правом на подачу відзиву та доказів не скористався. На виклик до суду в судове засідання не з'явився, 27.06.2018 року надав заяву про проведення судового засідання у даній справі без його участі, позовні вимоги визнає.

Суд дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку.

У відповідності до вироку Рахівського районного суду Закарпатської від 06 березня 2018 року у справі №305/1890/17 про обвинувачення ОСОБА_2 за ст.246 КК України встановлено, що ОСОБА_2, на підставі наказу директора ДП "Ясінянське лісомисливське господарство" №11/к від 01.02.2016 року, протягом 2016 року обіймав посаду майстра лісу Станиславського лісництва, а також був обізнаний з режимом охорони лісових насаджень на території зазначеного лісництва. У період з червня 2016 року до початку 2017 року, знаючи про проведення робіт з очищення від захаращеності на території виділу 34 кварталу 18 ДП «Ясінянське лісомисливське господарство» та їх завершення здійснив незаконну порубку на території кварталу 18 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» 67 дерев обємом 87 м.куб., які в подальшому розпиляв та використав для опалення належного йому помешкання. Після чого, з метою приховання слідів кримінального правопорушення, маючи у своєму розпорядженні таврувальний молот, наніс на самовільно зрубані дерева відпускне тавро. Надалі, в ході перевірки дотримання ДП «Ясінянське ЛМГ» природоохоронного законодавства, членами комісії було виявлено та задокументовано наявність незаконно зрубаних пнів з відбитками відпускного тавра. Внаслідок таких дій інтересам держави було заподіяно збитків на суму 183446 гривень, що є істотною шкодою. Вказаним вироком ОСОБА_2 був визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України та йому призначено покарання у виді грошового штрафу в розмірі 50 неоподаткових мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень. Цивільного позову заявлено не було, отже вказане питання судом не вирішувалось. Зазначений вирок набрав законної сили 06.04.2017 року.

Відповідно до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно з п. 12 ч.2 ст. 36 КПК України, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, прокурор уповноважений предявляти цивільний позов в інтересах держави у порядку, передбаченому КПК України та законом. Відповідно до ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави предявляється прокурором. Особа, яка не предявила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено буз розгляду, має право предявити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках, прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У відповідності до ст.82 ч.6 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

У відповідності до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року №6 зі змінами та доповненнями, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Зі змісту статті 66 Конституції України слідує, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

У статті 1 Лісового кодексу України зазначено про те, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно зі ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Статями 105,107 Лісового кодексу України передбачено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; підприємства, установи, організації й громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

У відповідності до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як вбачається з вироку Рахівського районного суду від 06 березня 2017 року, який є в матеріалах справи, відповідач по справі заподіяв збитків у розмірі 183446 гривень, що є істотною шкодою. Дії ОСОБА_2.В. були неправомірними, а шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища перебуває у прямому причинному звязку з винними діями відповідача. При цьому Чорнотисянською сільською радою та ДП «Ясінянське ЛМГ» будь-які заходи, спрямовані на стягнення вказаної шкоди, не вживались. У добровільному порядку збитки органу місцевого самоврядування відповідачем не відшкодовано.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України у Постанові №3 від 31.03.89 Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна (зі змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного Суду № 13 від 25.12.92 та № 12 від 03.12.97) покладаючи на підсудного обов'язок відшкодувати матеріальну шкоду, суд має виходити з установленого законом правила про те, що шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Суд може зменшити розмір відшкодування заподіяної шкоди лише з підстав, передбачених законодавством ст.137 КЗпП України або ст.454 ЦК України (1540-06), з наведенням у вироку відповідних мотивів. Не підлягає зменшенню розмір шкоди, якщо вона заподіяна злочинними діями засудженого, вчиненими з корисливою метою.

Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 29, пункту 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного кодексу України, стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 30 відсотків та до спеціального фонду місцевих бюджетів в розмірі 70 відсотків, у тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету АРК 20 відсотків. При цьому пунктом 9 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями встановлено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Головних управліннях Казначейства на ім'я органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами" Плану рахунків (далі - рахунок 3311) в розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету.

З огляду на вкладене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі та стягнення з відповідача на користь держави в особі Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області суми 183446 гривень шкоди, спричиненої злочином.

Враховуючи, що позивач при подачі даного позову був звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір за розгляд даної позовної заяви в сумі 1834,46 гривні слід стягнути з відповідача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3 «б» на користь держави в особі Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області матеріальну шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в розмірі 183446 грн (сто вісімдесят три тисячі чотириста сорок шість гривень), зарахувавши кошти на аналітичний рахунок, відкритий у Головному управлінні Державної казначейської служби України у Закарпатській області за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між Державними і місцевими бюджетами» Плану рахунків в розрізі кодів класифікації доходів бюджету та територій за такими реквізитами: р/р 0232 код класифікації бюджету 24062100 код МФО 812016 ГУДКСУ в Закарпатській області.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3 «б» в спеціальний фонд Державного бюджету України в особі Рахівського районного суду Закарпатської області 1834 гривні 46 копійок судового збору на рахунок: отримувач коштів - УДКСУ у Рахівському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37862638, банк отримувача - ГУДКУ в Закарпатській області, код банку отримувача (МФО) 812016, рахунок отримувача 0211, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - судовий збір.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: В.Е.Ємчук