Провадження № 2/760/2738/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2018 року Солом"янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Гак Г.М.

позивача - ОСОБА_1

Відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сербіна Наталія Петрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить продовжити йому строк для прийняття спадщини та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5

Справа надійшла в провадження суду 16 серпня 2017 року.

21 серпня 2017 року на адресу відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних оіб Солом»янської районної вм.Києві державної адміністрації був направлений запит про надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача.

14 вересня 2017 року до суду надійшла витребувана інформація.

Ухвалою суду від 15 вересня 2017 року в справі відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду на 01 листопада 2017 року.

29 вересня 2017 року, 02 жовтня 2017 року та 09 листопада 2017 року надійшли повідомлення 3-ї особи про розгляд справи в її відсутності.

Ухвалою суду від 01 листопада 2017 року витребувані докази, що знаходяться в розпорядженні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сербіної Н.Г.- спадкову справу після смерті ОСОБА_5

23 листопада 2017 року до суду надійшли заперечення відповідача на позов з додатками.

05 грудня 2017 року до суду надійшла спадкова справа.

В день розгляду справи по суті до суду надійшли письмові пояснення позивача на заперечення проти позову.

Звертаючись до суду, позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_5, після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входить двокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1.

Він та відповідачка є спадкоємцями першої черги після смерті матері.

Відповідачка прийняла спадщину 13 квітня 2010 року, однак відмовляється ознайомити його з правовстановлюючими документами, чим позбавляє його можливості вступити в спадщину.

23 серпня 2012 року він звернувся до приватного нотаріуса Сербіної Н.П. з заявою про надання копій документів, наявних у спадковій справі №48916799, заведеній щодо майна померлої матері.

17 вересня 2012 року приватний нотаріус надала йому відповідь про те, що ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, та відмовила в наданні документів.

Зазначає, що строк для прийняття ним спадщини був пропущений з поважних причин, а саме тривалого перебування за межами України на день смерті матері.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав.

Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечувала.

Посилалася на те, що 13 серпня 2009 року мати склала заповіт, яким заповідала все своє майно їй.

Її матір була онкохворою з 1986 року, однак підтримку їй надавала лише вона та їх з позивачем брат ОСОБА_1, який, як і позивач, проживає в Канаді.

Зазначила також, що позивач мав можливість подати заяву про прийняття спадщини, оскільки в 2012 році перебував в Україні протягом п'яти місяців та приїхав з метою одружитися.

Виходячи з цього, вважає, що позивач без поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини і просить у позові відмовити.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення вимог позивача, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5- мати сторін у справі, після смерті якої відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1.

13 серпня 2009 року померла склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ганчук Я.О., яким усе своє майно заповідала відповідачці.

23 лютого 2010 року за заявою відповідачки Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сербіною Н.Г. була відкрита спадкова справа №48916799.

13 квітня 2010 року відповідачці було видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/3 частину квартири.

З матеріалів спадкової справи випливає, що позивач заяви про прийняття спадщини після смерті матері не подавав.

/ а.с. 60; 12 - 125; 134 - 135 /

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми закону поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов»язані з об»єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Обов»язок доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовуються.

Згідно із роз»ясненнями, що вказані у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» поважність причин пропуску строків пов»язується з об»єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця.

Так, позивач у судовому засіданні пояснив, що тривалий час проживає в Канаді, а саме в Торонто.

Зазначив, що найближче Генеральне консульство України в Канаді розташоване в Монреалі, однак він не мав роботи і не мав матеріальної можливості подати заяву про прийняття спадщини до консульської установи.

В той же час, судом встановлено та не спростовував позивач, в 2012 році він приїздив до м. Києва та перебував в Україні 5 місяців.

Які обставини перешкоджали йому звернутися чи до нотаріуса, чи до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в судовому засіданні не пояснив.

Зазначив при цьому, що збирав папери, необхідні для звернення до суду.

Суд не приймає до уваги дані посилання, виходячи з наступного.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.ч.1, 2,3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Так, позивач у судовому засіданні не пояснив, де саме він збирав документи, необхідні для звернення до суду з позовом, і які саме документи, виходячи з додатків, наданих ним при зверненні до суду з даним позовом.

Крім того, виходячи з обсягу цих додатків, які обставини перешкоджали йому звернутися до суду в 2012 році протягом п»яти місяців перебування в України, також не зазначив.

Виходячи з цих обставин, суд приходить до висновку, що підстав, необхідних для визнання причин пропуску позивачем строк для прийняття спадщини після смерті матері судом не встановлено, не надано таких доказів і позивачем, а тому приходить до висновку про безпідставність вимог позивача.

Керуючись ст.ст.15,16, 1220, 1222, 1223,1233, 1235, 1247, 1248, 1253, 1254, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 09 лютого 2018 року.

Суддя Л. А. Шереметьєва