Дата документу 29.01.2018
Справа № 334/523/16-ц
Провадження № 2/334/456/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2018 року

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Гнатюка О.М.

при секретарі Алєйніковій О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя справу за позовом Запорізької міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у вигляді упущеної вигоди, -

ВСТАНОВИВ:

7 квітня 2014 року інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій». Замовником, який мав намір щодо забудови земельної ділянки, є ОСОБА_2 (далі - відповідач).

Частиною 2 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури (частина 3 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Частиною 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності» закріплено, що порядок залучення, розрахунку розміру використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до Закону.

24.12.2012 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 77 «Про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя (далі - рішення № 77).

Пунктом 3.3 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя, затвердженому рішенням № 77 (далі - Порядок) передбачено, що замовник, який має намір укласти Договір, зобов'язаний звернутися із заявою до міського голови.

Договір про участь замовників у розвитку інженерно-транспортної соціальної інфраструктури міста Запоріжжя (далі - Договір про пайову участь) укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації зверне» замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва експлуатацію.

Відповідач не звернувся у встановленому законом порядку до міського голови щодо укладення Договору про пайову участь та не повідомила про початок виконання будівельних робіт.

14.07.2014 за № ЗП 57 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації.

Таким чином, відповідачем порушено вимоги статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку, затвердженого рішенням № 77.

Внаслідок невиконання відповідачем встановленого законом обов'язку щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту територіальній громаді м. Запоріжжя завдано збитки.

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на відшкодування.

Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

В пункті 7 Листа Верховного Суду України від 01.04.2012 «Висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 1 частини 1 статті 111-16 ГПК України за 2010 - 2011 роки» роз'яснюється, що за змістом статті 22 Цивільного кодексу України для застосування такого засобу відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв'язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками, вина та встановлення заходів, вжитих стороною для одержання такої вигоди.

Згідно з частиною 7 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції від 27.03.2014) замовник зобов'язаний протягом семи календарних днів з дня реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або з дня набуття права на виконання будівельних робіт письмово проінформувати виконавчий комітет міської ради за місцезнаходженням об'єкту будівництва про початок виконання будівельних робіт.

В п.2.1 Порядку закріплено, що договір про пайовою участь укладається до прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію.

ОСОБА_2 у встановлений 7-дневний строк, тобто до 14.04.2014 року не поінформувала виконком Запорізької міської ради про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій»

Обов'язок укласти договір про пайову участь у відповідача виникла 7.04.2014 року, тобто з дати реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідач не звернулася у встановленому законом порядку до міського голови щодо укладення Договору про пайову участь.

Таким чином відповідач не взяв участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя і не перерахував до прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію до бюджету м. Запоріжжя кошти для створення та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідно до Порядку.

Внаслідок невиконання відповідачем обов'язку зі сплати коштів пайової участі, територіальній громаді міста в особі Запорізької міської ради завдано збитки у розмірі коштів несплаченої пайової участі замовника збитки у розмірі коштів несплаченої пайової участі замовника у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя.

Відповідно до п.2.2 Порядку розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Запоріжжя складає 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкту.

Згідно з п. 15 Декларації про готовність об'єкту до експлуатації, зареєстрованої інспекцією ДАБК у Запорізькій області від 14.07.2014 року №ЗП7, кошторисна вартість будівництва об'єкту: «реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій» становить 176000 грн. Таким чином розмір пайової участі становить 17600 грн. Територіальна громада м. Запоріжжя не отримала вказану суму доходу, тобто таким чином завдано збитки у вигляді недоотримання надходжень до місцевого бюджету.

Виконком Запорізької міської ради повідомив відповідача про необхідність звернення із заявою до міського голови для укладення договору про пайову участь листом від 25.05.2014 року №01/02-21/01556), але відповідач на нього не відреагував.

На день звернення з позовом до суду укладення договору є неможливим, оскільки об'єкт будівництва введений у експлуатацію 14.07.2014 року.

З метою досудового врегулювання спору Запорізька міська рада в інтересах територіальної громади м. Запоріжжя, звернулася до відповідача з вимогою про відшкодування збитків в розмірі внеску пайової участі (лист від 11.08.2015 вих. №01/02-19/02604), але відповідь на нього надано не було.

Позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь Запорізької міської ради в рахунок відшкодування шкоди у вигляді упущеної вигоди в розмірі 17600 грн., суми судового збору в розмірі 1378 грн.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги. Надавши пояснення, аналогічні викладеним в позові.

Відповідачка в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково. Пояснила, що вона не погоджується із розміром пайового внеску, розрахованим позивачем. Пояснила, що при розрахунку пайового внеску позивачем було враховано кошторисну вартість будівництва в розмірі 176000 грн., зазначена у декларації про готовність об'єкта до експлуатації в той час, коли фактична кошторисна вартість будівництва складає 13306 грн. Тому судом має бути врахована саме ця сума і з неї має бути розрахована сума пайового внеску.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи у сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно зі ст. 142 Конституції України, ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування в Україні є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

Статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд.

Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено обов'язок замовника протягом 7 календарних днів з дня реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або з дня набуття права на виконання будівельних робіт письмово проінформувати виконавчий комітет міської ради за місцезнаходження об'єкту будівництва про початок виконання будівельних робіт.

Статтею 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином, положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов'язок певного кола суб'єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно з положеннями статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти.

Відповідно до положень статті 71 Бюджетного кодексу України,надходження бюджету розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Виходячи із приписів статті 623 Цивільного кодексу України, боржник (замовник будівництва), який порушив зобов'язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні не одержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Також для такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність сукупності елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між ними, вини.

В судовому засіданні встановлено, що 7.04.2014 за № ЗП 02 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій». Замовником, який мав намір щодо забудови земельної ділянки, є ОСОБА_2

24.12.2012 року Запорізькою міською радою прийнято рішення № 77 «Про порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя», яким затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя.

Так, в пунктах 2.1, 3.6 Порядку закріплено, що Договір про пайову участь, укладається з виконавчим комітетом Запорізької міської ради до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Договір про участь замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

14.07.2014 за № ЗП 57 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про готовність об'єкта «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій» до експлуатації.

Згідно з п. 15 Декларації про готовність об'єкту до експлуатації, зареєстрованої інспекцією ДАБК у Запорізькій області від 14.07.2014 року №ЗП7, кошторисна вартість будівництва об'єкту: «реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій» становить 176000 грн. Вказана декларація заповнена ОСОБА_2

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації -14.07.2014 року.

ОСОБА_2 у встановлений строк не проінформувала виконавчий комітет Запорізької міської ради про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій».

Обов'язок укласти договір про пайову участь у ОСОБА_2 виник з 7.04.2014 року, згідно статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме з дати реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Але відповідач не звернулася у встановленому законом порядку до міського голови з метою укладення Договору про пайову участь.

Всупереч вимогам ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та рішення Запорізької міської ради № 77 від 24 грудня 2012 року встановлено, що Договір відповідачем укладено не було до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

З метою забезпечення виконання замовником обов'язку щодо сплати пайової участі виконавчим комітетом Запорізької міської ради була надіслано на ім'я відповідача вимога про сплату суми збитків разом з розрахунком таких збитків, яка відповідачем отримана, але вказана вимога виконана не була, у зв'язку з чим позивач звернувся з позовом до суду.

Згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України визначається, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Відповідно до пункту 2.2 Порядку розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Запоріжжя з урахуванням інших передбачених цим Порядком відрахувань для нежитлових будівель та споруд становить 10 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта.

Таким чином розмір пайової участі становить 17600 грн. х 10%=17600 грн.

Невнесення відповідачем коштів пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя суд вважає є збитками, тобто об'єктивним зменшенням майнових благ територіальної громади м. Запоріжжя, розмір яких становить 17600 грн., згідно розрахунку, наданим позивачем в обґрунтування позовних вимог.

Суд вважає, що доводи відповідача про необхідність розрахунку розміру пайового внеску, виходячи з фактичної кошторисної вартості будівництва, вказаної у зведеному кошторисному розрахунку вартості будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 під магазин-кафетерій з прибудовою», не можуть бути прийняті, оскільки Декларація про готовність об'єкту до експлуатації є офіційним документом, передбаченим ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на підставі якого відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю приймає до експлуатації закінчені будівництвом об'єкти. Вказана декларація заповнюється та подається замовником. За правильність заповнення та достовірність інформації, викладеної у декларації про готовність об'єкту до експлуатації замовник несе встановлену законом відповідальність. Тому розрахунок має проводитися з кошторисної вартості будівництва об'єкту зазначеної у декларації.

Таким чином, аналізуючи у сукупності надані докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, законними та такими, що знайшли підтвердження під час розгляду справи, а тому підлягають задоволенню

Крім того, згідно зі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому на користь позивача мають бути стягнуті понесені ним судові витрати на оплату судового збору 1378 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2,10,76-81,263-265, 272, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов Запорізької міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у вигляді упущеної вигоди.

Стягнути з ОСОБА_2, ІПН НОМЕР_1, на користь Запорізької міської ради (р/р 0002 в ГУДКСУ у Запорізькій області, отримувач УК м. Запоріжжя, , МФО 813015, код платежу 24170000 «надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту») у рахунок відшкодування шкоди у вигляді упущеної вигоди в розмірі 17600 грн.

Стягнути з ОСОБА_2, ІПН НОМЕР_1, на користь Запорізької міської ради (р/р 4816 в ГУДКСУ у Запорізькій області, отримувач УК м. Запоріжжя, , МФО 813015) суми судового збору в розмірі 1378 грн.

Повний текст рішення виготовлений 5 лютого 2018 року.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Ленінський районний суд м. Запоріжжя.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Гнатюк