ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 754/2055/18
провадження № 2/753/4889/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"05" липня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем - Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_3 (АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_3 (АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу.

У судове засідання позивач повторно не з'явився. Про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку. Заяв з приводу участі у розгляді справи не надійшло.

Суд вивчивши матеріали справи приходить до наступних висновків.

Вимога про розумний строк покладає на суд обов'язок розглянути і вирішити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

31 серпня 2015 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняв ухвалу, якою визнав, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки. (справа 6-24063ск15).

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки позивач в судове засідання повторно не з'явився, доказів поважності причин неявки не надав, суд вважає можливим залишити позов без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_3 (АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали виготовлено 05.07.2018

Суддя Комаревцева Л.В.