У Х В А Л А

"02" листопада 2018 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним та визнання права власності,-

В С ТА Н О В И В :

Позивач звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із вказаним позовом, мотивуючи тим, 23.02.2005 року між ним та ОСОБА_5 було укладено договір дарування житлового будинку, який розташований по вулиці Набережній під №69 в м. Узин, Білоцерківського району Київської області. 19.07.2009 року позивачем була складена та надана довіреність, посвідчена ОСОБА_4 на ОСОБА_6 та ОСОБА_2 Позивач зазначає, що з початку 2017 року довірливі відносини на представництво за довіреністю припинились у звязку із погіршенням взаєморозуміння. Однак, 20.09.2017 року ОСОБА_2, діючи від імені ОСОБА_1 уклала з ОСОБА_3 договір купівлі-продажу житлового будинку №69, що знаходиться по вул. Набережна в м. Узин, Білоцерківського району, Київської області. Посилаючись на те, що даний договір було вчинено внаслідок зловмисної домовленості відповідачів, позивач просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 20.09.2017 року, скасувати актовий запис державної реєстрації зазначеного договору купівлі-продажу житлового будинку та визнати за ним право власності на спірний житловий будинок.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в звязку з чим підлягала залишенню без руху з наступних підстав.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Вказані вимоги позивачем дотримані у повному обсязі не були.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Всупереч наведеному, позивач не зазначив ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості спірного будинку, що можливе за допомогою проведення відповідного експертного дослідження.

Як розяснено в п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім того, у позовній заяві в порушення норм п.6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, відсутні:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України позивач не надав документів, що підтверджують оплату судового збору за подання позову у розмірах, визначених відповідно до п.п. 1,2 ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік".

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 704 грн. 80 коп.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З додатків до позовної заяви не вбачається даних щодо вартості майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається із поданої ОСОБА_1 позовної заяви, вона містить в собі 2 позовні вимоги немайнового характеру та 1 позовну вимогу майнового характеру.

Тоді як в матеріалах справи міститься квитанція про сплату судового збору на суму 600 грн. 00 коп.

Отже, позивачеві необхідно доплатити судовий збір у розмірах, визначених відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", за кожну вимогу і надати до суду підтверджуючі документи.

Враховуючи виявлені недоліки, ухвалою суду від 14.09.2018 року зазначену позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Копію названої ухвали суду позивачу було направлено за вказаною ним в позовній заяві адресою, проте, поштове відправлення повернулось без вручення у звязку з закінченням терміну зберігання 17.10.2018 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що в даному контексті також слід враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.02.2018 року у справі № 910/33054/15.

Так, у даній справі саме ОСОБА_1 є позивачем, проте, ним не вживались заходи спрямовані на те, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження, у звязку з чим, зазначені в ухвалі суду від 14.09.2018 року недоліки позовної заяви у встановлені ухвалою строки не усунуто.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне подану позовну заяву повернути позивачу та розяснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним та визнання права власності повернути заявнику.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяОСОБА_7