Справа № 456/2438/17
Провадження № 2/456/274/2018
УХВАЛА

19 лютого 2018 року місто Стрий Львівської області

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Гулкевича О. В. ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

позивачки ОСОБА_2

представника останньої Маков?яка І.П.,

представника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ОСОБА_5

розглянувши клопотання представника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ОСОБА_5 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову,

в с т а н о в и в :

16.08.2017р. відкрито провадження у справі за позовом позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, ОСОБА_3, Виконавчого комітету Стрийської міської ради, Приватного підприємства «Ареал Плюс», Приватного підприємства «Архітектурна майстерня «Атріум», Державного підприємства «Спеціалізована державна експертна організація-центральна служба української державної будівельної експертизи», Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Арт», Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» про усунення перешкод в користуванні конструктивними елементами житлового будинку, визнання незаконним і скасування рішення, визнання незаконними і скасування містобудівних умов і обмеження забудови земельної ділянки, скасування проектної документації на реставрацію з переплануванням, скасування результатів експертизи проекту будівництва, визнання незаконним і скасування дозволу на виконання будівельних робіт, визнання незаконним і скасування технічного паспорту нежитлових приміщень, визнання незаконним і скасування сертифікату ДАБІ.

Ухвалою суду від 16.08.2017р. вжиті заходи забезпечення зазначеного позову шляхом заборони ОСОБА_4 та ОСОБА_3, які проживають в ІНФОРМАЦІЯ_1, відчужувати квартиру №3 або/чи нежитлове приміщення №3 в будинку №18 на проспекті Чорновола в м. Стрию Львівської області.

02.11.2017р. ОСОБА_4 подала до суду зустрічний позов до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди в розмірі 20 000 грн., який ухвалою суду від 03.11.2017р. прийнятий до сумісного розгляду з первісним.

09.02.2018р. представник ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування відповідно до вимог ст.154 ЦПК України заходів зустрічного забезпечення, покликаючись на те, що 4 липня 2017р. ОСОБА_4 отримала дуже вигідну пропозицію на купівлю належного їй та ОСОБА_3 приміщення №3 в будинку №18 на проспекті Чорновола в м. Стрию Львівської області. Маючи намір продати свою нерухомість цього ж дня вона отримала завдаток в розмірі 5 000 доларів США, що еквівалентно 129 972,5 грн. за курсом НБУ станом на 04.07.2017 р. (2599,45 грн. за 100 доларів США).

Однак, після підготовки всіх документів та напередодні запланованого походу до нотаріуса для оформлення договору купівлі-продажу ОСОБА_4 стало відомо про те, що 16 серпня 2017р. Стрийським міськрайонним судом Львівської області в межах розгляду даної справи винесено ухвалу про застосування заходів забезпечення позову, якою вжито заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відчужувати квартиру №3 або/чи нежитлове приміщення №3 в будинку №18 на проспекті Чорновола в м. Стрию Львівської області.

ОСОБА_3 звернувся до Апеляційного суду Львівської області з апеляційною скаргою на ухвалу про забезпечення позову. Однак, 22.01.2018 року у задоволенні скарги відмовлено.

Зважаючи на наявність даного арешту, ОСОБА_4 не змогла продати належне їй на праві приватної власності майно, оскільки продаж не відбувся саме з її вини. Тому, відповідно до ст.571 ЦПК України, зобов'язана повернути завдаток та відшкодувати покупцю збитки у розмірі отриманого завдатку. Станом на сьогоднішній день, вона вже повернула завдаток та сплатила частину збитків на суму 15 000,00 грн.

Відтак, ОСОБА_4 як власник нерухомості, не лише не змогла заробити очікуваних коштів, а й понесла прямі збитки у розмірі 129 972,5 грн. через неправомірні дії ОСОБА_2

Відповідно до статті 159 ЦПК України у випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій статті 155 цього Кодексу підстав або у випадку ухвалення рішення суду (третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу) щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

У разі подання відповідного позову про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, протягом двадцяти днів з моменту набрання законної сили судовим рішенням, зазначеним у частині першій цієї статті, відшкодування збитків, заподіяних вжиттям заходів забезпечення позову, здійснюється в першу чергу за рахунок коштів зустрічного забезпечення.

Відтак, зважаючи на те, що позивач ОСОБА_2 є особою пенсійного віку та можливо немає інших доходів крім пенсії, у відповідача об'єктивно існують сумніви, що у порядку ст.159 ЦПК України в неї будуть наявні кошти для відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, яке було застосовано за її заявою.

Щодо завданих майнових збитків ОСОБА_4 для захисту своїх прав змушена була звернутися за правовою допомогою до адвоката та оплатити гонорар в розмірі 5 000 грн. Окрім цього, для належного захисту своїх інтересів від протиправних позовів ОСОБА_6 має намір звернутись до суду в межах розгляду даної справи з клопотанням про призначення експертизи, і відповідно до вимог ЦПК України, суд може покласти витрати на провелення експертизи саме на особу, яка про це клопотатиме перед судом.

Тому, єдиною можливістю забезпечення прав ОСОБА_4 як відповідача по даній справі, осіб щодо яких було застосовано заходи забезпечення позову, є застосування зустрічного забезпечення, а саме: призначення позивачеві розміру зустрічного забезпечення у сумі 140 000 грн. та зобов'язання позивача сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду, оскільки таке буде єдиним можливим способом забезпечення майбутнього рішення суду. У випадку відсутності у позивача зазначеної суми ОСОБА_4 просила накласти арешт на майно позивача в межах 140 000 грн., оскільки вважала, що саме такі заходи зустрічного забезпечення є співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, які ОСОБА_4 зазнала саме через застосування до них заходів забезпечення позову.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 підтримав клопотання з наведених в такому мотивів, щодо висловленої представником ОСОБА_2 - адвокатом ОСОБА_7 вимоги про повернення клопотання з підстав невідповідності вимогам ст.151 ЦПК України зазначив, що застосування заходів зустрічного забезпечення позову регламентовапне ст.154 ЦПК України, тому до клопотання не застосовуються вимоги ст.ст.151,153 цього Кодексу.

ОСОБА_2 та її представник адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні заперечили проти застосування заходів зустрічного забезпечення позову. Останній вважав, що клопотання не відповідає змісту і формі, що встановлені ст.151 ЦПК України, оскільки не зазначено ідентифікаційний код юридичних осіб, реєстраційний номер облікових карток платників податків фізичних осіб (позичвача, відповідача); клопотання не оплачене судовим збором; відсутня пропозиція заявника щодо зутрічного забезпечення, тому його на підставі ч.9 ст.153 ЦПК слід повернути заявннику. ОСОБА_2 пояснила, що є особою пенсійного віку, але пенсію не отримує, оскільки Оформляє. Єдиним джерелом доходів є пенсія матері, розмір якої становить орієнтовно 3000 грн. Також ствердила, що є власником двох квартир №6 та №7 в будинку №18 на проспекті Чорновола в м. Стрию Львівської області.

Решту учасників судового процесу в судове засідання не з?явилися, що відповідно до вимог ч.1 ст.153, ст.154 ЦПК України не перешкодило розгляду питання зустрічного забезпечення позову.

Дослідивши клопотання про зустрічне забезпечення позову, матеріали цивільної справи, заслухавши учасників справи та їх представників, суд прийшов таких висновків.

У відповідності до ч.1-3 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Тобто реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обовязком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 155 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч.ч.4-6 ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Як вбачається з копії договору дарування квартири від 29.07.2003р., ОСОБА_2 є власником однокімнатної квартири АДРЕСА_1.

Враховуючи те, що в справі ОСОБА_4 пред?явлено зустрічний позов на суму 20 000 грн.; останньою аргументовано та надано докази того, що вона як власник нерухомості, яку планувала відчужити, не лише не змогла заробити очікуваних коштів, а й понесла прямі збитки у розмірі 129 972,5 грн. та змушена нести витрат на оплату юридичних послуг та послуг експерта, оскільки клопотатиме про призначення експертизи; позивач ОСОБА_2 є особою пенсійного віку тому не має можливості сплатити на депозитний рахунок суду кошти в розмірі 140 000 грн., а також з огляду на те, що обраний позивачем ОСОБА_2 спосіб забезпечення позову суттєво обмежує правомочність власника ОСОБА_4 щодо розпоряджання своїм майном на власний розсуд та враховуючи конкретні обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, підстави і предмет позову та дані про майновий стан позивача, яка не надала доказів наявності майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові, суд вбачає підстави для застосування зустрічного забезпечення у виді заборони відчуження належної ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1, яка з копії договору дарування квартири від 29.07.2003р. є власністю останньої, оскільки такий спосіб зустрічного забезпечення позову є співмірним із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

заяву представника позивача ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1), проживає: ІНФОРМАЦІЯ_2. в м. Стрий Львівської області) ОСОБА_5 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову задовольнити частково.

Вжити заходів зустрічного забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, відчужувати квартиру АДРЕСА_2.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Строк предявлення ухвали до виконання один рік.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Львівської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом п'ятнадцяить днів з дня отримання копії ухвали може подати до суду заяву про їх скасування, яка розглядається судом протягом двох днів.

Головуючий-суддя ОСОБА_9