У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

номер провадження 2/333/1943/18

номер справи 333/3304/18

02 липня 2018 року місто Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Стоматов Е.Г., перевіривши відповідність матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Шоста Запорізька державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

25 червня 2018 року, адвокат ОСОБА_3, звернувся до суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_1, в якій просить суд: визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлої 30 квітня 1998 року.

Вивчивши подану позовну заяву та долучені документи, прихожу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити вичерпний перелік вимог до форми та змісту позовної заяви.

У відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 30 квітня 1998 року померла мати позивача ОСОБА_4, після смерті якої залишилось спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_2.

Проте, в порушення вищезазначених вимог цивільного процесуального законодавства до позовної заяви не додано доказів того, що померлій ОСОБА_4 на праві власності належала квартира АДРЕСА_2.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відкриття спадщини до 1 січня 2004 року застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

На час відкриття спадщини в період чинності ЦК УРСР його нормами було передбачено певні дії, які свідчили про прийняття спадщини, у тому числі прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном (фактичне прийняття спадщини). Пунктом 5 ч. 1 ст. 555 ЦК УРСР було встановлено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо жоден із спадкоємців не прийняв спадщину. ЦК УРСР не обмежувався строк для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом, у тому числі й для держави. Тому, якщо упродовж встановленого шестимісячного строку ніхто зі спадкоємців за законом або за заповітом не прийняв спадщину, вважається, що спадщина переходить до держави.

Отже, норми п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК, згідно з якими цей ЦК застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, слід розуміти таким чином, що правила книги шостої ЦК може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 1 липня 2003 року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531 ЦК УРСР.

За таких обставин, оскільки спадщина після померлої ОСОБА_4 за правилами ЦК УРСР перейшла до держави, суд вважає за необхідне, звернути увагу позивача на необхідність уточнення кола осіб учасників процесу, зокрема, рішення по справі може вплинути на права та обовязки Запорізької міської ради.

За таких обставин, суддя позбавлений можливості відкрити провадження за матеріалами даної позовної заяви у їх первісному вигляді, як такими, що складені в неналежному обсязі, необхідному для правильного і своєчасного розгляду і вирішення справи у визначений законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії. Перевіркою матеріалів справи встановлено, що копії позовної заяв для сторін у справі не підписані позивачем.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Так, перевірками матеріалів справи встановлено, що до матеріалів позовної заяви не долучено звіт чи акт про оцінку нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_3, а отже, на теперішній час не можливо встановити ціну позову та відповідно розмір судового збору, який необхідно сплати за подання даного позову. Висновок про ринкову вартість обєкта оцінки, долучений до матеріалів справи, не приймається до уваги, оскільки не передбачений Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність».

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строків на усунення зазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Шоста Запорізька державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали суду, усунути недоліки заяви.

Розяснити позивачу, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Сторони можуть отримати інформацію про стан розгляду справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud0812/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Е.Г.Стоматов