Справа № 357/2319/18
У Х В А Л А

30.03.2018 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

27.02.2018 року позивач ОСОБА_1 засобами поштового звязку звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить: 1) визнати земельну ділянку загальною площею 0,1200 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер :01:005:0081 спільною сумісною власністю подружжя; 2) визнати за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки загальною площею 0,1200 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер :01:005:0081: від точки Б до точки В відстанню 50.01 м; від точки В в напрямку точки Г відстанню 12,00 м; від точки Б в напрямку точки А відстанню 12,00 м., що становить 0,0600 га та відповідає 1/2 частці ( за планом зовнішніх меж земельної ділянки закріпленим в державному акті на право приватної власності на землю серії ІІІ-КВ № 087525), припинивши право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину вказаної земельної ділянки; 3) скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,1200 га, в тому числі 0,11 га сільськогосподарських угідь з них: багаторічних насаджень 0,110 га, від будівлями, лісами та іншими угіддями 0,010 га, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, СГТ «ЛІРА», цільове призначення для ведення садівництва, кадастровий номер :01:005:0081, за ОСОБА_2; 4) визнати квартиру АДРЕСА_1 житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м., спільною сумісною власністю подружжя; 5) визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, житловою площею 27,4 кв.м., загальною площею 45,2 кв.м., припинивши право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину вказаної квартири; 6) встановити порядок користування приміщенням квартири АДРЕСА_1, виділивши в користування ОСОБА_1 житлову кімнату площею 17,3 кв.м. та балкон 0,9 кв.м.; в користування ОСОБА_2 житлову кімнату площею 10,1 кв.м.; коридор площею 7,6 кв.м.; ванну площею 2,2 кв.м.; туалет площею 1,1 кв.м.; кухню площею 6,0 кв.м. залишити в загальному користуванні.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статтей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу(ЦПК) України, з наступних підстав.

Приписами ст. 175 ЦПК України встановлений перелік вимог, яким має відповідати позовна заява.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (ч. 6 ст. 175 ЦПК України).

Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч викладеному, позовна заява не містить зазначення ціни позову, відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, а самі копії додані до позовної заяви не завірені у встановленому законом порядку, не надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку з розглядом справи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичних особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Однак, в позовній заяві відсутнє посилання на будь-які докази, які б давали змогу визначити вартість нерухомого спірного майна.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом (ч. 2 ст. 133 ЦПК України).

Спеціальним законом, який встановлює розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати є Закон України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2018 року становить 1 762 гривень.

Відповідно до п.п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн.).

Відповідно до п.п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб або не більше 5 розмірів прожиткового мініму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що остання містить чотири вимоги немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Разом з цим, позивачем надано квитанцію про сплату судового збору лише за одну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору за три вимоги немайнового характеру (2 114,40 грн.) та докази на підтвердження дійсної ринкової вартості вказаного в позовній заяві нерухомого майна, відповідно до якого визначити ціну позову та сплатити судовий збір в розмірі встановленому законом за вимоги майнового характеру.

Крім того, надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3