Справа № 709/1154/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2018 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області заяву ОСОБА_1 про розяснення судового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до СТОВ «Агроко», треті особи ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, відшкодування збитків, упущеної вигоди, витрат на відновлення порушеного права та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до СТОВ «Агроко» (далі відповідач), треті особи ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, відшкодування збитків, упущеної вигоди, витрат на відновлення порушеного права та моральної шкоди.

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла заява позивача про розяснення ухвали Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 20 лютого 2018 року про призначення судової земельно-технічної експертизи.

В обґрунтування вказаної заяви зазначалося, що позивачу незрозуміло, з чого виходив суд, зазначаючи у мотивувальній частині ухвали наступне: «Подані позивачем заперечення проти призначення судової земельно-технічної експертизи суд відхиляє, оскільки в них не враховано обставини, встановлені судом під час розгляду справи вже після їх подання. З приводу доводів позивача про несплату судового збору за подання клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, що є способом забезпечення доказів, слід зазначити, що суд не позбавлений можливості вирішити питання про розподіл судових витрат, до складу яких входить і судовий збір, під час вирішення справи по суті». Зокрема, таке обґрунтування позивачу незрозуміло як з тексту вказаної ухвали, так і з інших матеріалів справи. Крім цього, у заяві про розяснення судового рішення зазначалося про незрозумілу позивачу позицію суду з приводу сплати судового збору, що порушує принцип рівності сторін. На підставі викладеного, посилаючись на норми ЦПК України, положення Висновку № 11 (2008) КРЄС, практику Європейського суду з прав людини, позицію Верховного Суду України, позивач просив розглянути дану заяву за його відсутності та розяснити: які конкретні обставини мав на увазі суддя, виносячи вказану ухвалу, з необхідністю у зазначенні при цьому доказів з посиланням на конкретні аркуші справи, що підтверджують вказані суддею обставини; з яких конкретних підстав суддя дійшов висновку про можливість відстрочити сплату судового збору відповідачу, що відверто вказує на порушення рівності сторін цього цивільного провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про розяснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

У судове засіданні сторони не викликалися, а тому згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши заяву позивача про розяснення судового рішення, суд встановив таке.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 20 лютого 2018 року у даній справі призначено судову земельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено.

Постановляючи вказану ухвалу, суд взяв до уваги існування в матеріалах справи двох каталогів координат на спірну земельну ділянку позивача, один з яких виданий у 2016 році

ПП «Землемір» та міститься у технічній документації, а другий, виданий у 2017 році начальником відділу у Чорнобаївському районі ГУ Держгеокадастру у Черкаській області ОСОБА_5 При цьому вибір судом, який не має спеціальних знань, одного з двох наявних у матеріалах справи каталогів координат для проведення дослідження експертом може, на думку суду, призвести до необєктивного висновку і не призведе до вирішення спору. Крім того, дослідивши долучені до матеріалів справи письмові докази, зокрема висновок ПП «Землемір» від 27 грудня 2017 року

№ 936 та висновок ФОП ОСОБА_6 від 2 січня 2018 року, суд дійшов висновку, що спірна земельна ділянка позивача належить до масиву земель, відомості про межі яких некоректно відображаються на кадастровій карті та не відповідають їх дійсним межам в натурі (на місцевості). Разом з тим на момент постановлення ухвали судом достовірно не встановлено наявність чи відсутність зміщення масиву земель, де розміщена земельна ділянка позивача, з огляду на відсутність офіційної інформації від уповноваженого органу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру. Враховуючи вказані обставини, а також те, що подані позивачем заперечення проти клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи їх не спростовували, суд дійшов переконання про наявність підстав для призначення судової земельно-технічної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Виходячи з вказаної норми обов'язковою підставою для розяснення рішення суду є його незрозумілість. Розяснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Розяснення судового рішення можливе коли воно нечітке за змістом, є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Отже, розяснення судом рішення можливе у разі, коли при його постановленні недотримані вимоги ясності та визначеності. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Разом з тим у заяві про розяснення судового рішення позивач жодним чином не вказує на наявність в ухвалі суперечливих положень щодо її розуміння саме під час виконання.

Водночас ухвала Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 20 лютого

2018 року не містить суперечностей та є зрозумілою, зокрема в частині її виконання. Як зазначалося вище, вказана ухвала містить достатні обґрунтування, з яких виходив суд при призначенні судової земельно-технічної експертизи.

Натомість зі змісту заяви позивача про розяснення судового рішення вбачається, що останній фактично висловлює незгоду з позицією суду в частині відхилення його заперечень проти задоволення клопотання про призначення експертизи, що не може слугувати підставою для розяснення ухвали суду. Твердження позивача про те, що йому незрозуміло з яких підстав суд дійшов висновку про відстрочення сплати судового збору є надуманим, оскільки судом не приймалося рішення про відстрочення сплати судового збору.

При цьому позивач у разі незгоди з ухвалою суду у звязку з допущеними, на його думку, порушеннями процесуальних норм в частині забезпечення рівності сторін цивільного провадження, не позбавлений права на її апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 4 ст. 271 ЦПК України про розяснення або відмову у розясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз'яснення ухвали суду, а тому заява позивача про роз'яснення судового рішення до задоволення не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 271 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розяснення судового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Чубай