Р І Ш Е Н Н Я

(ЗАОЧНЕ)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Цукурової Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому зазначила, що 15.01.2005 року уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу сторони дітей не мають. Мотивує заяву тим, що спільне сімейне життя з відповідачем не склалося у зв'язку з непорозумінням один одного. Протягом останніх років погляди на життя стали різними, позивач стала почувати себе самотньою та зрозуміла, що сімейні відносини існують лише формально. Також позивач вказала, що останні три роки не проживає разом з відповідачем. Просила шлюб розірвати.

В судове засідання сторони не з'явилися, про день, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник позивача ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач про причини неявки до суду не повідомив, тому суд вважає можливим слухати справу за відсутності сторін.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 15.01.2005 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів про шлюб реєстраційної служби Сімферопольського міського управління юстиції в Автономній Республіці Крим, актовий запис № 12 (а.с. 6).

Від спільного життя сторони дітей не мають.

З матеріалів справи вбачається, що сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинені з 2014 року, з цього ж часу сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть.

Строк на примирення надавати сторонам є недоцільним, оскільки, як зазначила позивач в своїй заяві, вона не бажає продовжувати сімейні відносини, шлюб існує лише формально.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином суд вважає встановленим, що збереження сім'ї неможливо, сім'я сторін розпалась і не може бути поновлена міцною і здоровою, інших доказів сторонами не надано, тому шлюб сторін може бути розірваним.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 115 СК України, ст.ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, АРК, АДРЕСА_2) про розірвання любу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 15.01.2005 р. у Відділі державної реєстрації актів про шлюб реєстраційної служби Сімферопольського міського управління юстиції в Автономній Республіці Крим, актовий запис №12- розірвати та вважати його припиненим з дня набрання чинності даним рішенням.

Рішення суду після набрання ним законної сили направити до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб, відповідно до вимог ч. 2 ст. 115 СК України.

Рішення суду може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення (або вручення) повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Г. Б. Супрун