ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3778/18
провадження № 2-о/753/184/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" червня 2018 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі

головуючого судді Гальонкіної Ю.С.,

при секретарі Петрик А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, Київська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2018 року ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту проживання спадкоємця ОСОБА_2 однією сім'єю в будинку АДРЕСА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_4 більше п'яти років на час відкриття спадщини, тобто до смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_4

На обґрунтування своїх вимог посилається на ті обставини, що ІНФОРМАЦІЯ_7 помер батько заявниці ОСОБА_5, після його смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 Спадкоємці першої черги після його смерті (заявниця, її сестра ОСОБА_3 та дружина батька ОСОБА_4.) прийняли спадщину шляхом фактичного вступу в управління спадковим майном, однак ніхто з них до нотаріальної контори за оформленням спадщини не звертався.

У вересні 2017 року заявниця та її сестра ОСОБА_3 отримали свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину вищевказаного житлового будинку АДРЕСА_1 Свідоцтво про право на спадщину за законом на ім'я ОСОБА_4 так і не було видано у зв'язку з її смертю, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_4

Оскільки ОСОБА_4 не залишила заповіту на випадок своєї смерті і спадкоємці першої черги після її смерті відсутні, заявниця звернулась до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак постановою державного нотаріуса їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки відсутні документи, які б свідчили про те, що ОСОБА_2 має право на спадкування за законом, а також відсутністю заповіту від імені померлої.

Заявниця стверджує, що проживала однією сім'єю разом з ОСОБА_4 у вищевказаному будинку АДРЕСА_1 з 1989 року і до ІНФОРМАЦІЯ_6 (дата смерті ОСОБА_4.), а встановлення цього факту їй необхідно для подальшого оформлення прав на спадкове майно у нотаріальному порядку.

У судове засідання учасники процесу не з'явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином, просили розгляд справи проводити за їх відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши свідка, вважає, що заяву необхідно задовольнити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 на праві особистої власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право власності на домоволодіння від 14 квітня 1998 року, виданим на підставі розпорядження держадміністрації Харківського району м. Києва від 10 березня 1998 року № 121 (а.с.14).

Як видно зі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 12 вересня 2017 року державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. (а.с.9) ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5. Спадкоємцями належного ОСОБА_5 майна (житлового будинку АДРЕСА_1 з відповідними надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться по провулку АДРЕСА_1 є: заявниця ОСОБА_2, його донька ОСОБА_3 та його дружина ОСОБА_4, кожна на 1/3 частку.

У вказаному свідоцтві також зазначено, що свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку житлового будинку видане ОСОБА_3, а свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку житлового будинку не видане у зв'язку зі смертю ОСОБА_4

ОСОБА_4, померла ІНФОРМАЦІЯ_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, виданим ІНФОРМАЦІЯ_6 відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві (а.с.6).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 у вересні 2017 року звернулась до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4, однак 16 листопада 2017 року державним нотаріусом Трапезніковою З.О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки заявником не надано документів, які свідчили про те, що вона має право на спадкування за законом, а також відсутністю заповіту від імені померлої ОСОБА_4. Вказане також підтверджується матеріалами спадкової справи № 556/2017 заведеної 12 вересня 2017 року до майна померлої ОСОБА_4 (а.с.62-74).

Статтею 1264 ЦК України визначено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2, приватний будинок з 11 лютого 1989 року і по теперішній час, що підтверджується відповідною відміткою у її паспорті (а.с.18 зворотна сторона), відомостями електронного реєстру територіальної громади «ГІОЦ/КМДА» (а.с.23), а також довідкою № 219, виданою 30 січня 2008 року комунальним підприємством «Управління житлового господарства» Дарницького району м. Києва (а.с.12).

Із вказаної довідки № 219 видно, що станом на дату її видачі, у будинку АДРЕСА_1 були зареєстровані та проживали лише заявниця ОСОБА_2 (з 11.02.1989 року) та ОСОБА_4 (з 13.12.1981 року), яка вказана як мати заявниці.

Відповідно до довідки за вих. № 794, виданої ОСОБА_2 30 листопада 2017 року громадською організацією «Об'єднання «Рада громадського самоврядування мікрорайону Бортничі» у тому, що вона дійсно проживала зі своєю матірю ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 в АДРЕСА_3, п/б (а.с.13).

Крім того, допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_7 підтвердила той факт, що заявниця проживала з ОСОБА_4 однією сім'єю з 1975 року (з моменту укладання шлюбу з батьком заявниці ОСОБА_5) і до її смерті.

Також, вказаний факт підтвердила у судовому засіданні заінтересована особа ОСОБА_3, яка пояснила, що є сестрою заявниці, певний час проживала разом з нею та ОСОБА_4, однак на час відкриття спадщини після смерті останньої проживала окремо, заяви про прийняття спадщини не подавала та не має наміру її подавати. Вказала, що ОСОБА_2 проживала із ОСОБА_4 з дитинства та до смерті останньої.

Відповідно до ст..293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частина 1 ст. 315 ЦПК України містить перелік справ про встановлення факту, які розглядає суд. Вказаний перелік не є вичерпним, оскільки ч. 2 цієї ж статті визначено, що у судовому порядку можуть бути розглянуті також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що заявниця не має іншої можливості одержати документ, який посвідчує факт її проживання зі спадкодавцем ОСОБА_4 однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_4 При цьому, вказаний факт повністю підтверджується наданими заявницею документами у сукупності із показами свідка ОСОБА_7 та заінтересованої особи ОСОБА_3

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_2 про встановлення факту її проживання зі ОСОБА_4 однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини необхідно задовольнити, оскільки судом достовірно встановлено цей факт.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 4,76-78,265,293,315-317 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 п/б) однією сім'єю зі спадкодавцем ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6, у будинку АДРЕСА_1, що розташований по провулку Прополісному (раніше Комсомольський) у місті Києві, більше п'яти років на час відкриття спадщини.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Суддя Ю.С. Гальонкіна