ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/186/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Сирбул О.Ф.

за участю секретаря: Петрик А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 листопада 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, суд,-

встановив:

04 листопада 2015 року Дарницьким районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, відповідно до якого визнано ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1.

26 жовтня 2018 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 листопада 2015 року, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду відповідач посилається на те, що не з'явився у судове засідання 04 листопада 2015 року, оскільни з невідомих йому причин він не отримав судову повістку, а про заочне рішення дізнався лише 17 жовтня 2018 року. Крім того, вказав, що рішення суду від 04 листопада 2015 року грунтується на доказах, які було підроблено позивачем, у зв'язку з чим ОСОБА_2 звернувся до управління Національної поліції у місті Києві із заявою про кримінальне правопорушення. ОСОБА_2 зазначає, що прожи ває у спірній квартирі, в якій зокрема знаходяться всі його особисті речі, іншого житла він не має.

Відповідач та його представник в судовому засіданні просили задовольнити заяву та скасувати заочне рішення суду, з підстав викладених у заяві про скасування заочного рішення.

Представник позивача в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, вважає увалене рішення законним та обґрунтованим.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач у поданій заяві посилається, зокрема на те, що він не отримав судову повістку на судове засідання, яке відбулось 04 листопада 2015 року, у зв'язку з чим не мав змоги скористатись наданими йому процесуальними правами, серед іншого подати заперечення на позов та забезпечити явку свідків для надання показів у суді. Вказані відповідачем докази не були досліджені судом, однак стосуються предмету доказування в межах даного спору, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу для розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору та враховуючи той факт, що обставини справи з'ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначити справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 листопада 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 листопада 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - скасувати.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження на «22» січня 2019 року о «12» год. «00» хв., у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, зал № 222.

Відповідач має право у п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у порядку, передбаченому ст.ст. 178, 191, 278 ЦПК України. Одночасно з надісланням відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов'язаний надіслати іншим учасникам справи, а суду надати документи, що підтверджують їх надіслання. Уразі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у п'ятнадцятиденний строк з дня отримання відзиву у порядку, передбаченому ст.ст. 179, 278 ЦПК України, подавши до суду також документи, що підтверджуються надіслання відповіді на відзив і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідач має право подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів у п'ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив в порядку, передбаченому ст.ст. 180, 278 ЦПК України, подавши до суду також документи, що підтверджуються надіслання заперечень і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву на позов в п'ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про відкриття провадження та доданих до неї документів. У разі якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ст. 83 ЦПК України).

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ст. 84 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 279 ЦПК України процесуальні дії, передбачені ст.ст. 39, 49, 51, 52, 53, 91, 93 ЦПК України можуть вчинятися учасниками справи до початку першого судового засідання у справі.

Попередити учасників справи про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства передбачених ст. 44 ЦПК України.

Інформацію по справі можна отримати у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5-а та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://court.gov.ua/sud2602/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: