Справа № 618/330/18
Провадження № 2/618/116/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2018 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання - Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що у них різні характери та погляди на життя, шлюбних стосунків не підтримують, їх шлюб носить формальний характер, на розірвання шлюбу в органах РАЦС відповідач не погоджувався.

В підготовче засідання позивач не зявилася, надавши заяву, в якій підтримала позовні вимоги, просила суд розглянути справу за її відсутності.

Відповідач в підготовче засідання не зявився, надавши заяву в якій позовні вимоги визнав в повному обсязі, згоден на розірвання шлюбу, просив справу розглянути в його відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно з свідоцтвом про шлюб серії І-ВЛ №318732 від 24 червня 2017 року, виданого Купянським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_2 та Плугатаренко (після реєстрації шлюбу ОСОБА_2) ОСОБА_3 зареєстрували шлюб 24 червня 2017 року, про що зроблено відповідний актовий запис №09.

Між сторонами відсутнє нормальне спілкування, подружні стосунки не підтримують тривалий час. Конфлікт має не тимчасовий характер, примирення між ними неможливе.

Відповідно до ч. 3 ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ст. ст. 110 - 112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх сімї неможливі і будуть суперечити їхнім інтересам, що мають істотне значення, тому, згідно з ст. 112 СК України, їх шлюб підлягає розірванню.

Визнання відповідачем позову, не суперечить закону не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, за таких обставин, згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, суд ухвалює рішення про задоволення позову.

Всебічно, повно, обєктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, зясувавши обставини, на які посилалися позивач та відповідач, який не заперечував проти задоволення позову, вивчивши матеріали справи, суд ухвалює рішення про задоволення позову, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження їх сімї неможливі і буде суперечити їхнім інтересам.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище ОСОБА_2.

На підставі ст.ст. 112, 113 СК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 197, 200, 206, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1задовольнити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 24 червня 2017 року Купянським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №09.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище ОСОБА_4.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов