Справа № 538/356/17
Провадження № 2/538/20/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 року Лохвицький районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді - Бондарь В.А.

за участю секретаря судового засідання - Дробот О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту, вчиненого особою, яка не усвідомлювала значення своїх дій, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту, вчиненого особою, яка не усвідомлювала значення своїх дій.

Ухвалою суду від 14.12.2017 року було призначено посмертну судово-психіатричну експертизу ОСОБА_3, померлому 18.11.2016 року, проведення якої було доручено експертам Полтавської обласної клінічної психіатричної лікарні ім. Мальцева.

02.04.2018 року на адресу суду головою АСПЕК ОСОБА_4 за № 24-07/82 від 27.03.2018 року (а.с.108) повернуто матеріали цивільної справи та ухвали суду без виконання у зв"язку з необхідністю надання додаткових матеріалів для проведення експертизи.

За клопотанням представника позивачки ОСОБА_5 ухвалою Лохвицького районного суду від 25.06.2018 року були витребувані додаткові матеріали для проведення експертизи із медичних закладів Лохвицької ЦРЛ та КЗ "Лохвицький ЦПМСД".

На виконання ухвали суду адміністрація Лохвицької ЦРЛ за № 1123/03-05 від 07.08.2018 року надала інформацію відносно ОСОБА_3

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення додаткової посмертної судово-психіатричної експертизи, яке мотивоване тим, що для повного з"ясування всіх обставин справи необхідно встановити психічний стан ОСОБА_3, померлого 18.11.2016 року, під час підписання та складання ним заповіту станом на 12.08.2014 року. На вирішення експерту поставити питання: чи страждав ОСОБА_3 під час складання та посідчення заповіту 12.08.2014 року будь-якими психічними розладами; чи міг ОСОБА_3 на момент складання та посвідчення заповіту розуміти значення своїх дій та керувати ними; якщо не міг, то чи є ця неможливість абсолютною.

Позивачка ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримала клопотання свого представника, просила суд задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання про призначення експертизи, посилаючись на відповідь голови АСПЕК.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 103 ч. 1 п. 1 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обовязковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обовязковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

У зв"язку з тим, що експертною установою повернуто матеріали цивільної справи та ухвалу суду 14.12.2017 року про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи ОСОБА_3, померлому 18.11.2016 року без виконання, приймаючи до уваги те, що висновок експерта є одним із доказів, які необхідні для з"ясування обставин, що мають значення для справи, повязані із потребою у спеціальних знаннях відповідної галузі, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача ОСОБА_5 задовольнити та призначити по справі додаткову посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання, які зазначені у клопотанні.

Оскільки проведення додаткової посмертної судово-психіатричної експертизи потребує значного проміжку часу, то провадження в справі на час проведення експертизи слід зупинити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 103, 105, 113, 252, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту, вчиненого особою, яка не усвідомлювала значення своїх дій - призначити додаткову посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Полтавської обласної клінічної психіатричної лікарні ім. Мальцева.

На вирішення експерту поставити наступні запитання:

- Чи страждав ОСОБА_3 під час складання та посідчення заповіту 12.08.2014 року будь-якими психічними розладами?

- Чи міг ОСОБА_3 на момент складання та посвідчення заповіту розуміти значення своїх дій та керувати ними?

- Якщо не міг, то чи є ця неможливість абсолютною?

Для проведення експертизи експерту надати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту, вчиненого особою, яка не усвідомлювала значення своїх дій, справа № 538/356/17, провадження по справі № 2/538/20/18 та медичну картку стаціонарного хворого № 3131.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Копію ухвали направити на адресу Полтавської обласної клінічної психіатричної лікарні ім. Мальцева (м. Полтава, вул. Медична, 1).

Провадження в справі на час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи зупинити.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали.

Головуючий В.А. Бондарь