Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/260/18
провадження: 2/614/122/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

26.04.2018

Справа №614/260/18

смт. Борова Борівського району Харківської області

Борівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого-судді Гуляєвої Г.М.

за участю: секретаря Кравцової О.П.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини

за участю учасників справи:

позивача: не з'явився,

відповідача: не з'явилася

В С Т А Н О В И В :

1. Короткий зміст позовних вимог

02 квітня 2018 р. позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому вказав, що 17.04.2007 р. він уклав шлюб з ОСОБА_2, який вони зареєстрували у Відділі РАЦС Борівського РУЮ Харківської обл.

ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідач народила сина ОСОБА_3, про що в Книзі реєстрації народжень 24.09.2009 р. Відділом РАЦС Борівського РУЮ Харківської обл. зроблено відповідний актовий запис за №54. Батьком народженої дитини, згідно ч.1 ст.122 СК України, було записано позивача.

Шлюбні відносини з відповідачем не склалися, спільне проживання і сімейні зв'язки було припинено, а 05.05.2010 р. шлюб між ними було розірвано. Рішенням Борівського районного суду Харківської обл. з позивача стягнуто аліменти на утримання дитини, яке він виконує.

В березні 2018 р. позивачу стало відомо від його знайомих про те, що справжнім батьком народженого відповідачем сина є не позивач, а інший чоловік. Перевіривши цю інформацію позивач переконався в її дійсності.

Беручи до уваги зазначені обставини, вважає, що актовий запис про народження дитини, в якому він записаний батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, не відповідає дійсності.

Позивач підтверджує те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, 02.04.2018 р. позивачем подано клопотання про призначення судової генетичної експертизи ДНК.

2. Позиції учасників справи

Ухвалою судді від 02.04.2018 року у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження.

20.04.2018 року до Борівського районного суду Харківської області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просила: частково задовольнити позов ОСОБА_1, а саме - виключити з актового запису №54 від 24.09.2009 р. про народження дитини як батька ОСОБА_3 - ОСОБА_1; припинити стягування аліментів на дитину по цивільній справі Борівського районного суду Харківської обл. №2/614/77/13 від 26.02.2013 р.; залишити без розгляду клопотання позивача про призначення судової генетичної експертизи ДНК; сплату судових витрат залишити за позивачем та обмежити спілкування ОСОБА_1 з нею та її дитиною.

В підготовче судове засідання позивач надав заяву про підтримання позовних вимог в частині виключення запису про його батьківство відносно ОСОБА_3, від позовних вимог про призначення судової генетичної експертизи та стягнення з відповідача судових витрат на його користь - відмовився; справу просив слухати без його участі.

Відповідач в підготовче судове засідання надала заяву про визнання позову, з урахуванням відзиву на позовну заяву, та розгляд справи за її відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи

Судом встановлено, що шлюб між сторонами зареєстрований 17.04.2007 р. у Відділі РАЦС Борівського РУЮ Харківської обл., актовий запис №14, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.6).

Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, його батьком записано ОСОБА_1 (а.с.7).

Згідно копії рішення Борівського районного суду Харківської обл. від 05.05.2010 р., шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано (а.с.8).

4. Релевантні джерела права та акти їх застосування

Згідно ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вимогами ст.122 СК України встановлено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров'я про народження дружиною дитини.

Згідно ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122,124,126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідач позов частково визнала, що в силу ч.4 ст.206 ЦПК України є підставою для задоволення позову, оскільки визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до п.2.13 Правил внесення до змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за №55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно з п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК) шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст.138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення осо порених відомостей з актового запису про народження дитини.

Згідно із ст.3 «Конвенції про права дитини», прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20 листопада 1989 року (набрала чинності для України 27 вересня 1991 року), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно із ст.134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року 96/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 року за № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

5. Мотиви, з яких суд виходить при ухваленні рішення

Оскільки позивач стверджує про відсутність кровного споріднення між ним та дитиною ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, а відповідач вказаний факт визнала та не оспорює, за таких обставин суд вважає доведеною обставину відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною, а тому є необхідним ухвалити рішення про виключення відомостей про ОСОБА_1 як батька ОСОБА_3 з актового запису про його народження.

З урахуванням визнання відповідачем позову в частині виключення запису про батьківство з актового запису в свідоцтві про народження, позивач відмовився від проведення судової генетичної експертизи та стягнення судових витрат з відповідача на його користь.

6. Висновки суду за результатами розгляду справи

Судом було надано рівні права сторонам процесу щодо подання доказів, їх дослідження і доведення перед судом їх переконливості. Сторони скористались своїм правом в повному обсязі.

Що стосується вимог відповідача про обмеження спілкування позивача з нею та її дитиною, то відповідач може звернутися до суду з окремою позовною заявою щодо вказаних вимог в разі порушення її права.

З питанням про припинення стягнення аліментів на дитину за рішенням Борівського районного суду Харківської обл. від 26.02.2013 р., відповідачу необхідно звернутися до Міжрайонного відділу Державної виконавчої служби по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та м. Ізюм Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону, а також правам інших осіб, а відтак, позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 89, 141, 197, 200, 206, 211, ч. 2 ст. 247, 264, 265, 273, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.122,134,136 СК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини - задовольнити повністю.

Виключити запис про ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, як батька, з актового запису №54 від 24.09.2009 р. про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, вчиненого Відділом реєстрації актів цивільного стану Борівського районного управління юстиції Харківської області.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Головуючий-суддя Гуляєва Г. М.