Номер справи 623/3151/17
Номер провадження 2/623/262/2018
29 березня 2018 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області
в складі: головуючого - судді Винниченка П.П.,
з участю: секретаря - Ардашевої Я.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі Харківської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завдатку,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення завдатку у подвійному розмірі у сумі 60 000 грн. і наполягав на задоволенні його вимог.
Позивач, на підтвердження своїх позовних вимог, вказав наступне:
На виконання цієї домовленості, в забезпечення виконання вищезазначеного договору позивачем було передано відповідачу ОСОБА_2 грошові кошти: 30 000 грн. - сума завдатку за виготовлення сходів та 10 000 грн,- кошти на придбання будівельних матеріалів. На підтвердження прийняття замовлення, погодження строків виконання робіт та отримання завдатку в сумі 30 000 грн. ОСОБА_2 власноручно написав розписку. За домовленістю сторін (як вбачається із змісту розписки) замовлення з виготовленням сходів мало бути виконане в термін 90 днів.
В лютому 2017 року ОСОБА_2 привіз частину сходів, які не відповідали якості (були гнилі) і відмовився укладати письмовий договір по виробництву столярних робіт.
26.02.2016року, в присутності ОСОБА_3 та дружини позивача ОСОБА_4, відповідач власноручно написав розписку про повернення суми завдатку в розмірі 30 000 гривень, протягом семи днів за невиконану роботу, а саме виготовлення сходів.
На даний час ОСОБА_5 вищезазначену суму грошей не повернув, будь-яких пояснень з приводу цього не дає, повертати суму сплаченого завдатку відмовляється.
Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України . Зобов'язання мають ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Якщо відповідальність за невиконання зобов'язання, забезпеченого завдатком, покладається на сторону, що отримала завдаток (кредитора), вона повинна повернути боржнику завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Тобто, якщо завдаток виражався в грошовій сумі, він повертається в подвійному розмірі.
За загальними положеннями ст. 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання мають виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
Зі змісту ч. 1 ст. 527 ЦК України вбачається, що боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок.
Частиною 1 ст. 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до положень ч. 1 ст. 546 ЦК України завдаток є одним із видів
забезпечення виконання зобов'язання.
За загальними положеннями ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання.
Відповідно до ст. 571 ЦК України, якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.
На підставі ст. 615 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов'язання.
Враховуючи викладене, зобов'язання з повернення суми завдатку в подвійному розмірі в разі не укладення основного договору є грошовим зобов'язанням, у разі не виконання якого застосовується положення ч. 2 ст. 625 ЦК України.
Порушення зобов'язання сталося з вини ОСОБА_5, в зв'язку з чим він зобов'язаний повернути завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості, відповідно до положень ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Таким чином, зі ОСОБА_5 на користь позивача підлягає стягненню завдаток в подвійному розмірі 30 000 х 2=60 0000 грн.
3% річних за порушеним грошового зобов'язання:
1 Відсоткі3 урахуванням трьох відсотків річних від простроченої сумиЗаборгованість ________________ 30 000,00 грн.Період простроченняФормула 3% х 234 / 365 х 30 000,00 грн.Відсотки
Відсотки з урахуванням встановленого Індексу інфляції:
ЗаборгованістьПеріод простроченняІндекс інфляціїФормула ................................ Відсотки
30 000,00 грн.06.03.201715.03.201710101,0% (м/м)10/31 X 1,0% х 30 000,00 грн.96,77 грн.
1 Разом:4 011,29 грн.
До теперішнього часу відповідач своїх зобовязань за договором не виконав. З огляду на наведене, з відповідача на мою користь підлягає стягненню сума сплаченого і завдатку за домовленістю про завдаток від 26.12.2016 в розмірі 30 000 грн. та додатково сума у розмірі завдатку, що складає 30 000 грн., а також 3% річних за порушення грошового зобов'язання в розмірі 576, 99 грн., відсотки з урахуванням встановленого індексу інфляції 4 011, 29 грн.
Крім того, у відповідності до положень ст. 88 ЦПК України, з відповідача слід стягнути судовий збір в розмірі 640, 00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. З, 88 ЦПК України, статтями 525, 526, 527, 530, 546, 570, 571, 615, 6525, 635 ЦК України, позивач вважав, що його вимоги підлягають задоволенню.
Представник позивача подала суду заяву про заочний розгляд справи та розгляд справи у відсутність позивача та його представника на підставі наданих доказів.
Відповідач до суду не зявився, копії позовної заяви та документів отримав, відзиву на позов не надав. Судові виклики не отримав з невідомих причин. Оскільки судові виклики повернуті поштою до суду без виконання, суд приходить до висновку про заочний розгляд справи на підставі наданих доказів.
Як видно розписок відповідача між ним та позивачем було укладено усний договір про виготовлення сходів. Позивач надав відповідачу завдаток у 30 000 грн. і ці гроші відповідач після того як не виконав роботу, зобовязався протягом одного тижня повернути позивачу гроші. /а.с. 10-11/.
Як видно з матеріалів справи сторони належним чином не оформили свої договірні зобовязання, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково в сумі 30 000 грн., а не в подвійному розмірі.
Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Якщо відповідальність за невиконання зобов'язання, забезпеченого завдатком, покладається на сторону, що отримала завдаток (кредитора), вона повинна повернути боржнику завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Тобто, якщо завдаток виражався в грошовій сумі, він повертається в подвійному розмірі.
За загальними положеннями ст. 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов'язання мають виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
Зі змісту ч. 1 ст. 527 ЦК України вбачається, що боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок.
Частиною 1 ст. 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до положень ч. 1 ст. 546 ЦК України завдаток є одним із видів
забезпечення виконання зобов'язання.
За загальними положеннями ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання.
Відповідно до ст. 571 ЦК України, якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості
Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 525-527, 546, 570, 625 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовільнити частково.
Стягнути зі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП відсутній, паспорт серії АМ № 199910, виданий 01.02.2001 РВ УМВС Верхньодніпровським Дніпрпетровської області на користь ОСОБА_1, 30 000 грн. завдатку, 3 відсотки річних -576, 99 грн., відсотки з урахуванням інфляції 4 011, 29 грн., а всього стягнути 34 588 грн. 28 коп.
Стягнути зі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП відсутній, паспорт серії АМ № 199910, виданий 01.02.2001 РВ УМВС Верхньодніпровським Дніпрпетровської області на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 640 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя П.П.Винниченко