Справа № 699/921/17
Номер провадження 2/699/161/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.03.2018 року м.Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Свитки С.Л.,

за участю секретаря Таран О.В.,

позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Корсуні-Шевченківському цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківського району електричних мереж про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 предявила у суд даний позов і просить стягнути з відповідача невиплачений розрахунок при звільненні в сумі 65657,26 грн та середній заробіток за час затримки повного розрахунку при звільненні по день ухвалення рішення.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказала, що працювала з 04.09.2007 року по 21.11.2017 року у публічному акціонерному товаристві «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківського району електричних мереж на різних посадах. 21.11.2017 року за власним бажанням звільнена з роботи з посади заступника директора з технічного забезпечення енергозбуту. На день звільнення відповідач має заборгованість по виплаті заробітної плати в сумі 81321,74 грн, розрахунок не проведений. 20.12.2017 року відповідачем частково погашена заборгованість в сумі 15664,48 грн. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача заборгованість по заробітній платі і середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по день ухвалення рішення.

У суді позивач позовні вимоги підтримала та надала пояснення аналогічні до змісту позову. Уточнила позовні вимоги в частині стягнення середнього заробітку та зазначила, що 09.02.2018 року відповідачем повністю виплачено заборгованість по заробітній платі, тому просила стягнути середній заробіток за 55 робочі дні в сумі 36532,65 грн.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, про дату, час, місце слухання справи був повідомлений вчасно, що підтверджується повідомленням про вручення судової повістки №204, причини неявки не повідомили.

Вислухавши пояснення позивача, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає до задоволення частково.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 в період з 04.09.2007 року по 21.11.2017 року працювала на умовах безстрокового трудового договору в публічному акціонерному товаристві «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківського району електричних мереж на різних посадах. 21.11.2017 року ОСОБА_1 за власним бажанням звільнена з посади заступника директора з технічного забезпечення енергозбуту. Вказане підтверджується записами у трудовій книжці (а.с.7-10).

Відповідно до ч.1 ст.47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Однак в порушення зазначених норм відповідач при звільненні не виплатив позивачу нараховану заробітну плату.

Згідно ч.1 ст.115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Згідно ч.1 ст.116 ЦПК України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Згідно довідки, виданої публічним акціонерним товариством «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківський район електричних мереж 30.11.2017 року №2200 заборгованість ОСОБА_1 по заробітній платі становить 81321,74 грн (а.с.15). 20.12.2017 року відповідачем частково погашена заборгованість по заробітній платі в сумі 15664,48 грн, тому заборгованість по виплаті заробітної плати становить 65657,26 грн, що підтверджується довідкою від 20.12.2017 року №2379 (а.с.16).

З копії платіжних доручень та відомостей до них (а.с.25-31) вбачається що ОСОБА_1 11.01.2018 року виплачено заробітну плату в сумі 1553,82 грн, 31.01.2018 року в сумі 32051,72 грн, 09.02.2018 року в сумі 32051,72 грн.

Тобто, 09.02.2018 року Корсунь-Шевченківським РЕМ ОСОБА_1 повністю виплачено заборговану заробітну плату в сумі 65657,26 грн. Тому підстави для задоволення позовної вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно п.20 Постанови Пленуму Верховного Суду України №13 від 24.12.1999 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв'язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі - наступного дня після пред'явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь, працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеній в постанові від 21.01.2015 року у справі №6-195цс14, механізм здійснення розрахунку середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні визначено Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995р. №100.

Пунктом 8 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» від 8 лютого 1995 р. № 100 середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

З довідки, виданої публічним акціонерним товариством «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківський район електричних мереж від 19.12.2017 року вбачається, що середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 становить 664,23 грн (а.с.17).

Кількість днів затримки розрахунку становить 55 робочих днів (з 22.11.2017 р. по 09.02.2018 р., оскільки 09.02.2018 року проведений повний розрахунок). Тому розмір середнього заробітку за затримку розрахунку, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача складає 35632,65 грн (55 днів*середній заробіток в день 664,23 грн). Вказаний розрахунок узгоджується з правовою позицією ВСУ у справі №6-2807цс16 від 01.03.2017 року, в якій зазначено, що згідно зі статтею 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Механізм здійснення відповідного розрахунку визначено Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100. При обчисленні розміру середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку слід використовувати формулу, за якою обрахуванню підлягає період затримки за робочі дні виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень Порядку, якщо іншого непередбачено чинним законодавством.

Враховуючи викладене, аналізуючи докази в їх сукупності, суд вважає, що позов необхідно задовольнити частково, оскільки відповідач при звільненні позивача 21.11.2017 року не виплатив їй нараховану заробітну плату, а виплатив лише 09.02.2018 року. Тому відповідач повинен виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки по день проведення повного розрахунку, тобто з 22.11.2017 року по 09.02.2018 року, за 55 робочих днів і становить 36532,65 грн.

Судові витрати в сумі 640 грн підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківського району електричних мереж про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого підрозділу Корсунь-Шевченківського РЕМ, вул.Правобережна, 80, м.Корсунь-Шевченківський Черкаська область, код 25204554 на користь:

- ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, жительки та зареєстрованої ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії НЕ № 554933 виданий Корсунь-Шевченківським РВ УМВС України в Черкаській області 19.11.2008 року, РНОКПП НОМЕР_1, інші відомості суду не відомі,

-середній заробіток в сумі 36532,65 грн за час затримки повного розрахунку при звільненні з 22.11.2017 року по 09.02.2018 року;

- судовий збір в сумі 640 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути поданою до апеляційного суду Черкаської області через Корсунь-Шевченківський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя ОСОБА_2sp; Л.