Справа № 640/5398/17
У Х В А Л А

"26" лютого 2018 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.

при секретарі Шаповал Є.Б.,

за участю представників відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_6, ОСОБА_7 про розірвання договору купівлі-продажу нежитлової будівлі, -

в с т а н о в и в :

Представник відповідачів ОСОБА_1 в судовому засіданні заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у звязку з неявкою позивача в судове засідання, оскільки його явку до суду було визнано обовязковою.

Представник відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала заявлене клопотання.

Представник позивача ОСОБА_8 в судове засідання не зявився, повідомлений належним чином, надіслав до суду клопотання про відкладення судового засідання.

Третя особа ПН ХМНО ОСОБА_6 в судове засідання не зявилась, повідомлена належним чином та своєчасно.

Третя особа ОСОБА_7 в судове засідання також не зявилась, повідомлена належним чином та своєчасно.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши та дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду за наступних підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, в судовому засіданні представником позивача було заявлено клопотання про допит позивача в якості свідка, яке було судом задоволено, та оголошено в звязку з чим перерву в судовому засіданні, але в подальшому позивач не зявився, в судовому засіданні, яке відбулось 12.12.2017 року судом було протокольно визнано неявку позивача, та його представника неповажними.

У відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою.

Враховуючи, викладене суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача необхідно задовольнити, оскільки в судовому засіданні повторно був відсутній позивач, а саме 31.01.2018 року на 17.00 год. та 26.02.2018 року на 11.00 год., а представник позивача ОСОБА_8 в судове засідання також не зявився, та надіслав клопотання про відкладення розгляду справи, яке суд розцінює як затягування розгляду справи, оскільки саме за клопотанням представника позивача ОСОБА_8 було визнано явку позивача обовязковою, а поштову кореспонденцію за адресою вказаною в позові позивач не отримує, про що свідчать повернені до суду судові повістки, які були не вручені позивачу у звязку з закінченням терміну їх зберігання, що розцінюється судом як зловживанням своїми процесуальними правами позивачем.

Судом враховується інформаційний лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.01.2012р., згідно якого суд відкладає розгляд справи лише у разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду, тобто законодавець не передбачив врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_9 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Зважаючи на прецедентну практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов'язку зацікавленої сторони цікавитися про рух справи, враховуючи вимоги цивільно-процесуального законодавства щодо розумності строків розгляду справи, а також недобросовісність виконання позивачем та його представником своїх процесуальних обовязків, вважаю, що вказана справа підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, що не позбавляє позивача в подальшому після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, права звернутись до суду повторно.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 9 -10 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду…. суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільним скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.04.2017 року щодо накладення заборони відчуження на нежитлову будівлю літ. «В-3», загальною площею 553,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 24, яка на підставі договору купівлі-продажу від 15.12.2013 року належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 43, 158, 223, 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_6, ОСОБА_7 про розірвання договору купівлі-продажу нежитлової будівлі - залишити без розгляду.

Розяснити позивачеві його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Скасувати накладення заборони відчуження на нежитлову будівлю літ. «В-3», загальною площею 553,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 24, яка на підставі договору купівлі-продажу від 15.12.2013 року належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4, яке було вжито ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2017 року в рамках розгляду цивільної справи №640/5398/17.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 15-денний строк з дня складення повного тексту ухвали апеляційної скарги.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повний текст ухвали складено 26 лютого 2018 року.

Суддя Г.А. ЗУБ