УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" березня 2018 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. , оглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації вартості частки майна,-

В С ТА Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом 12.12.2017 року, шляхом направлення поштою, який був зареєстрований судом 18.12.2017 року, та просить в судовому порядку виділити йому в натурі у власність 1/3 частини квартири № 113 за адресою: вул.. Митрофанова, 11, м. Біла Церква, Київська область, або стягнути з відповідачів на його користь грошову компенсацію за частку в спільній частковій власності.

16.01.2018 року винесено ухвалу про залишення позову без руху та надано строк для усунення недоліків заяви, а саме: позивачу необхідно було зазначити ціну позову, яка повинна відповідати вартості майна станом на день подачі позову до суду з підтверджуючими про те доказами та визначитися з позовними вимогами та надати до суду квитанцію про сплату судового збору за позовну вимогу майнового чи немайнового характеру з врахуванням зазначених вище норм, або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору.

Копія ухвали про залишення позову без руху від 16.01.2018 року була направлена на адресу позивача, яка була зазначена в позовній заяві, однак на адресу суду 17.02.2018 року повернувся конверт за закінченням встановленого строку зберігання, проте представник позивача ОСОБА_4 отримав ухвалу про залишення позову без руху 15.02.2018 року, що підтверджується розпискою (а.с. 21). Однак, у встановлений судом строк недоліки заяви, зазначені в ухвалі суду від 16.01.2018 року не усунули.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку коли позивач відповідно до ухвали про залишення позову без руху у встановлений судом строк не виконає вимоги ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу та ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації вартості частки майна, підлягає поверненню.

Керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації вартості частки майна, вважати неподаною і повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя ОСОБА_5