ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5981/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" липня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Колесник О.М. розглянувши заяву представника позивачів - ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району Київської області» Попової Олександри Валеріївни про визнання недійсним з моменту вчинення державної реєстрації прав та їх обтяжень про право власності, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району Київської області» Попової Олександри Валеріївни про визнання недійсним з моменту вчинення державної реєстрації прав та їх обтяжень про право власності.

Разом з позовною заявою представник позивачів ОСОБА_2 подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1. Заборонити представникам ПАТ «Укрсоцбанк» та будь-яким третім особам Забороною вчиняти будь-які дії щодо спірної квартири, а саме: входження в спірну квартиру представника Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» та третіх осіб, вселення представників ПАТ «Укрсоцбанк» та третіх осіб, реєстрація представників ПАТ «Укрсоцбанк» та третіх осіб в спірній квартирі як постійних чи тимчасових мешканців.

Звертаючись до суду заявою вважає, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, а невжиття заходів забезпечення позову призведе до втрати можливості захиститиправо власності позивачів у межах розгляду справи, що у свою чергу, призведе до порушення конституційного права та законних інтересів позивачів.

Заява про забезпечення позову розглядається не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Та залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково (ст. 153 ЦПК України).

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суддя вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно положень ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.( ч. 2 ст.149 ЦПК України).

Позов забезпечується зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб, забороною вчиняти певні дії (п. 1,3 ч. 1, ст. 150 ЦПК України).

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Пунктом 1 даної постанови визначено, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. При цьому, до п. 4 вказується, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Враховуючи те, що представником позивачів у заяві про забезпечення позову не наведені обгрунтовані обставини, які свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову у справі може призвести до утруднення або неможливості виконання рішення суду у разі його задоволення, окрім того, не надано належних та допустимих доказів, які б вказували на те, що існує реальна загроза та наміри нового власника відчужити майно або вчиняти будь-які протиправні дії щодо спірної квартири, у зв'язку із чим, підстав для задоволення заяви судом не вбачається.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивачів - ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району Київського області» Попової Олександри Валеріївни про визнання недійсним з моменту вчинення державної реєстрації прав та їх обтяжень про право власності - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Колесник