Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Цукурової Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому зазначив, що 08.09.2006 року уклав шлюб з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Мотивує заяву тим, що спільне життя з відповідачем стало неможливим та нестерпним через постійні конфлікти та суперечки, оскільки вони мають різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. У зв'язку з цим шлюбні стосунки були фактично припинені, з 2014 року сторони почали проживати окремо. Позивач переконаний, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим, шлюб має лише формальний характер, примирення не можливе. Просив шлюб розірвати.

Сторони в судове засідання не з'явились, про день, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач підтримав позовну заяву та просив її задовольнити, відповідач позов визнала, не заперечувала проти його задоволення.

Тому суд вважає можливим слухати справу за відсутності сторін на підставі ст. 211 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 08.09.2006 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №1437.

Від спільного життя сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

З матеріалів справи вбачається, що сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинені з 2014 року, з цього ж часу сторони проживають за різними адресами та не ведуть спільного господарства. Спору про поділ майна у сторін немає.

Строк на примирення надавати сторонам є недоцільним, оскільки подружжя тривалий час проживають окремо, не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейних відносин, шлюб існує лише формально.

За домовленістю сторін дитина залишиться проживати з матір'ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином суд вважає встановленим, що збереження сім'ї неможливо, сім'я сторін розпалась і не може бути поновлена міцною і здоровою, інших доказів сторонами не надано, тому шлюб сторін може бути розірваним.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 115 СК України, ст.ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, АДРЕСА_2) про розірвання любу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 08.09.2006 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №1437 - розірвати та вважати його припиненим з дня набрання чинності даним рішенням.

Рішення суду після набрання ним законної сили направити до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб, відповідно до вимог ч. 2 ст. 115 СК України.

Рішення суду може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення (або вручення) повного судового рішення.

Суддя Г. Б. Супрун