Справа №173/1434/18
Провадження №2/173/889/2018
16.11.2018 Верхньодніпровський районний суд
Дніпропетровської області
В складі: головуючої судді Петрюк Т.М.
При секретарі Рудовій Л.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-
18.06.2018 року до суду звернулася позивач ОСОБА_1, з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2
30.07.2018 року отримана довідка про реєстрацію місця проживання відповідача - фізичної особи.
20.08.2018 року ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 09.10.2018 року.
09.10.2018 року розгляд справи відкладений в зв'язку з неявкою відповідача в судове засідання. Справу призначено до розгляду на 16.11.2018 року
16.11.2018 року проведене підготовче судове засідання. Справа призначена до розгляду на 16.11.2018 року
Згідно заявлених позовних вимог позивач просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 24 липня 1971 року у Новомосковському міськЗАГС Дніпропетровській області, актовий запис № 364.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на наступне: 24 липня 1971 року року вона уклала шлюб з відповідачем по справі, який був зареєстрований у Новомосковському міськЗАГС Дніпропетровській області, актовий запис № 364.
Від даного шлюбу неповнолітніх дітей на даний час вони не мають .
Влітку 1984 року вона разом з чоловіком та донькою Яною ,ІНФОРМАЦІЯ_1, переїхали жити до сел. Дніпровського Верхньодніпровського району. Де проживали ІНФОРМАЦІЯ_2, а взимку 1985 року чоловік поїхав на заробітки в Росію.
Останній раз вона бачила свого чоловіка у 1990 році, коли останній приїздив провідати її та доньку. З того часу вона відповідача не бачила та зв'язку з ним не підтримувала.
Причиною розпаду сімейних відносин стало відсутність почуттів, на яких базується сім'я, та втрата інтересу один до одного, що й стало причиною звернення до суду.
В судове засідання позивач позивачка не з'явилась подавши заяву про розгляд справи у її відсутність, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів
Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною радою України.
За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором
При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.
Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред'явлений позов, тобто, законодавець пов'язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб'єктивних прав або законних інтересів позивача.
Суд, з'ясувавши зміст позовних вимог, заслухавши учасників розгляду справи, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків.
Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини
Судом встановлено, що 24 липня 1971 року позивач уклала шлюб з відповідачем по справі, який був зареєстрований у Новомосковському міськЗАГС Дніпропетровській області, актовий запис № 364, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.
Сторони неповнолітніх дітей від даного шлюбу на даний час не мають.
Судом встановлено, що шлюбні відносини та ведення спільного господарства та спільне проживання сторони припинили з 1990 року.
Причиною розпаду сімейних відносин стало те, що між сторонами, відсутні почуття, на яких базується сім'я та втрачений інтерес одне до одного, що привело до припинення спільного проживання сторін та збереження шлюбних стосунків.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу є обґрунтованими, подальше проживання сторін та їх примирення стало не можливим, шлюб між сторонами потрібно розірвати так як подальше перебування сторін у шлюбі на думку суду суперечитиме їхнім інтересам. Так як сторони протягом тривалого період проживають окремо одне від одного, шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть. З чого суд приходить до висновку, що припинення шлюбних відносин між сторонами має стійкий характер і шлюбні відносини та спільне проживання сторони не бажають відновлювати.
Так як позивачем не поставлені вимоги про відновлення їй дошлюбного прізвища, суд вважає за можливе залишити позивачу прізвище, обране при реєстрації шлюбу «Лихацька».
Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається органу державної реєстрації актів цивільного стану громадян для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд вважає, що витрати за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану повинні бути покладені на відповідача. Так як суд вбачає вину обох сторін у розірванні шлюбу понесені судові витрати по сплаті судового збору суд вважає за можливе покласти на позивача.
На основі ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 273 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги за позовом про розірвання шлюбу ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - задовольнити
Шлюб, зареєстрований 24 липня 1974 року у Новомосковському міськЗАГС Дніпропетровській області, актовий запис № 364 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючим за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованою за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_1 розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище, обране при реєстрації шлюбу - ОСОБА_1
Після набрання рішенням законної сили його копію направити Верхньодніпровському районному відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Витрати за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану покласти на ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючим за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4
Понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 7054.00 грн., покласти на ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстровану за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_1
Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського Апеляційного суду протягом 30 днів з моменту складання повного тексту рішення.

Відповідно до п. 15.5 розділу ХШ Перехідні положення ЦПК України апеляційна скарга подається через Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із редакцією Цього кодексу

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою завою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем та/або подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення та/або апеляційну скаргу не було подано. У випадку подання апеляційної скарги та/ або заяви про перегляд заочного рішення, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги та/або заяви про перегляд заочного рішення,залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення.

Повний текст рішення виготовлений 16.11.2018 року

Суддя Петрюк Т.М.

Зареєстроване 16.11.2018 року

Оприлюднене 21.11.2018 року

Рішення набирає законної сили 18.12. 2018 року