Справа № 357/6876/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

30 березня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бондаренко О. В. ,

при секретарі Бондаренко Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Фурсівська сільська рада Білоцерківського району Київської області, Товариство з обмеженою відповідальністю «ВВ- Альянс», про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом 09.06.2017 року, шляхом направлення поштою, який зареєстрований судом 19.06.2017 року, обґрунтовуючи його тим, що 27.10.2016 року близько 07:00 год. на Білоцерківському верхньому водосховищі в районі с. Трушки Білоцерківського району Київської області, відповідальний за лов рибалка ТОВ «ВВ-Альянс» ОСОБА_2 проводив промисловий вилов риби забороненими знаряддями лову сітками з жилки в кількості 2 штуки, довжина яких перевищує допустимі розміри, а саме 70 м та 57 м. При цьому виловив риби у кількості: товстолобик білий 19 шт., загальною вагою 59 кг, чим порушив п.12Режиму рибогосподарської експлуатації та Доповнення до режиму рибогосподарської експлуатації Білоцерківського верхнього водосховища. Своїми діями спричинив шкоду рибному господарству України на суму 2103 грн. 30 коп.. Постановою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2016 року ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.5 ст. 85 КУпАП та накладено штраф у розмірі 170,00 грн. Вина ОСОБА_2 є доведеною і постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_2 нанесено збитків рибному господарству України на суму 2103,30 грн. Розрахунок збитків, заподіяних рибному господарству проводився відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 12 липня 2004 року № 248/273, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2004 року за №1446/10045. Завдані збитки відповідач у добровільному порядку не відшкодував. У звязку з чим, позивач просить стягнути з відповідача шкоду, спричинену рибному господарству України в розмірі 2103,30 грн., а також судові витрати в розмірі 1600 грн.

07.07.2017 року суддею Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Протасовою О.М. було відкрито провадження у даній справі.

15.01.2018 року розпорядженням керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області № 191 від 15.01.2018 року призначено повторний автоматизований розподіл справи, оскільки у головуючого судді Протасової О.М. 21.12.2017 року закінчилися повноваження в звязку зі звільненням судді за власним бажанням, тому справу 15.01.2018 року було передано та призначено, відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, до повторного автоматизованого розподілу справи та 16.01.2018 року передана судді Бондаренко О.В.

18.01.2018 року справу було прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник позивача ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області в судове засідання не зявився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, до суду надали заяву про розгляд справи у відсутності представника управління, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, у вирішенні спору покладаються на розсуд суду та не заперечують проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження. Надали, також, заяву про заміну Трушківської сільської ради її правонаступником Фурсівською сільською радою, згідно рішення Фурсівської сільської ради сьомого скликання, згідно якого с. Трушки обєднано в Фурсівську обєднану територіальну громаду з адміністративним центром в с. Фурси.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи без його участі та заперечень на позов до суду не надав. Представник третьої особи Фурсівської сільської ради, як правонаступник Трушківської сільської ради, в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надали заяву про розгляд справи у відсутності представника сільської ради на розсуд суду

Представник третьої особи ТОВ «ВВ-Альянс» в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи без його участі та заперечень на позов до суду не надав.

На підставі ст. 280 ЦПК України та враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому,що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд ( ст.13 ЦПК України).

Відповідно до ст. 12 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин,які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Згідно Положення про ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних об'єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності.

Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Об'єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про тваринний світ» державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, уповноважені центральні органи виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Судом встановлено, що 27.10.2016 року о 07 год. 00 хв. на Білоцерківському верхньому водосховищі в районі с. Трушки Білоцерківського району Київської області відповідальний за лов рибалка ТОВ «ВВ-Альянс» був затриманий Київським рибоохоронним патрулем гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 А, с. Трушки, Білоцерківський район, Київська область, в порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів проводив промисловий вилов риби забороненими знаряддями лову сітками з жилки в кількості 2 штуки, довжина яких перевищує допустимі розміри, а саме 70 м та 57 м. При цьому виловив риби у кількості: товстолобик білий 19 шт., загальною вагою 59 кг,чим наніс збитки рибному господарству України на суму 2103 грн. 30 коп..

27.10.2016 року головним державним інспектором рибоохоронного патруля ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення № 000637 (а.с. 7), щодо порушення відповідачем ОСОБА_2 п.12Режиму рибогосподарської експлуатації та Доповнення до режиму рибогосподарської експлуатації Білоцерківського верхнього водосховища, оскільки останній проводив промисловий вилов риби забороненими знаряддями лову сітками з жилки в кількості 2 штуки, довжина яких перевищує допустимі розміри, а саме 70 м та 57 м. При цьому виловив риби у кількості: товстолобик білий 19 шт., загальною вагою 59 кг. Даний факт встановлено в постанові Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2016 року, та ОСОБА_2 притягнено до адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення передбачене ч. 5 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. (а.с. 5).

Згідно ч.5 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони, уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної об'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди ОСОБА_1 державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 27.10.2016 року до протоколу про адміністративне порушення № 000637, розмір шкоди заподіяної відповідачем визначено відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 12 липня 2004 року № 248/273, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2004 року за №1446/10045і становить 2103,30 грн.

В ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об'єктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, як правонаступника Трушківської сільської ради). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу.

На підставі статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди, а саме Фурсівській сільській раді Білоцерківського району Київської області, як правонаступнику Трушківської сільської ради.

Судом встановлено, що дії відповідача щодо незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, перебувають у причинному звязку із заподіянням шкоди та у добровільному порядку шкоду відповідачем не відшкодовано.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що відповідач незалежно від притягнення його до адміністративної відповідальності зобовязаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідача підлягає стягненню заподіяна шкода у розмірі 2103,30 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1600 грн.

Керуючись ст.4, 12, 76 81, 223, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 354, 355 ЦПК України, ст. 324, 1166 ЦК України, Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про охорону навколишнього і природного середовища», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь Фурсівської сільської ради Білоцерківського району Київської області (р/р 9075, код: 04363225, ГУДКСУ в Київській області, МФО 821018, призначення платежу: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) майнову шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 2103,30 грн. ( дві тисячі сто три грн. 30 копійок).

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, код ЄРДПОУ 40419475, судові витрати в розмірі 1 600 грн. (одна тисяча шістсот гривень 00 копійок).

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Суддя ОСОБА_5