Справа пр. №2/756/5313/18
У Х В А Л А

05 грудня 2018 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Приходько І.А.,

учасники справи:

представник позивача - ОСОБА_1,

представник відповідача - Бугайчук О.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до державного підприємства "Київський експертно-технічний центр держпраці", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до державного підприємства "Київський експертно-технічний центр держпраці", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та відшкодування моральної шкоди.

01 листопада 2018 року відповідачем пред'явлено зустрічний позов до ОСОБА_3 про відшкодування збитків.

У підготовчому судовому засіданні 05 грудня 2018 року представник відповідача просив суд прийняти зустрічну позовну заяву.

Представник позивача заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви.

У підготовче судове засідання 05 грудня 2018 року третя особа не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред'явлення зустрічного позову є взаємопов'язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об'єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об'єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов'язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з'ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Предметом первісного позову ОСОБА_5 є оскарження правомірності звільнення з його з роботи.

Натомість предметом зустрічного позову державного підприємства "Київський експертно-технічний центр держпраці" є відшкодування збитків, спричинених підприємству ОСОБА_3 (упущеної вигоди), у сумі 171898,56 грн.

Ч. 2 ст. 22 ЦК України передбачено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За приписами ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством.

Отже, правові норми інституту матеріальної відповідальності поширюються виключно на випадки заподіяння прямої дійсної шкоди працівниками роботодавцю.

З наведеного убачається, що порядок відшкодування працівником роботодавцю упущеної вигоди не регулюється нормами трудового законодавства.

Таким чином, позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами не виникають з одних правовідносин. До того ж вимоги за вказаними позовами не можуть зараховуватися, а задоволення зустрічного позову повністю або частково не виключить можливість задоволення первісного позову.

Крім цього, спільний розгляд указаних позовів є недоцільним, оскільки спричинить затягування розгляду справи.

За таких обставин суд вважає за необхідне відмовити державному підприємству "Київський експертно-технічний центр держпраці" у прийнятті зустрічної позовної заяви про відшкодування збитків. Така відмова не позбавляє державне підприємство "Київський експертно-технічний центр держпраці" права пред'явити позов в загальному порядку.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст. 193 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви державного підприємства "Київський експертно-технічний центр держпраці" до ОСОБА_3 про відшкодування збитків.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук