Провадження № 2-з/761/609/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ОСОБА_4, ОСОБА_5 про захист права власності,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ОСОБА_4, ОСОБА_5 про захист права власності.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 лютого 2018 року відкрито провадження по справі.

На адресу суд надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 у частині, що стосується частини горища будинку АДРЕСА_1 площею 206,9 м. кв.; альтернативним способом забезпечення позову може бути застосовано заборона вчинення реєстраційних дій у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо квартири АДРЕСА_1 у частині, що стосується частини горища будинку АДРЕСА_1 площею 206,9 м. кв. Заява мотивована тим, що 25.10.2018 представнику позивача стало відомо, що через невжиття заходів забезпечення позову у цій справі відповідачем ОСОБА_3 та третьою особою ОСОБА_6 вчинено дії, в результаті яких право власності на квартиру АДРЕСА_1 19.09.2018 було зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальності «юридична компанія «Про боно». Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 здійснюються дії щодо істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких позивач звернувся. Також вказує, що у серпні 2016 року позивачу стало відомо про позбавлення його права у спільній власності на частину допоміжних приміщень житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1. Заявнику стало відомо, що відповідач на підставі договору дарування, від 27.08.2015 отримала у власність від ОСОБА_7 квартиру АДРЕСА_1. Відповідно до цього договору загальна площа квартири складає 274,6 м. кв. Право власності ОСОБА_7, при укладанні цього договору, підтверджувалось свідоцтвом про право власності, індексний номер 37829505, виданий 20.05.2015 реєстраційною службою ГУЮ у м. Києві. Право власності ОСОБА_7 зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 07.05.2015 державним реєстратором реєстраційної служби ГУЮ у м. Києві за № 9738120, витяг № 37830007 від 20.05.2015. ОСОБА_3 та ОСОБА_6 є донькою та батьком. Особа, яка протиправно заволоділа частиною горища у будинку АДРЕСА_1 у м. Києві - ОСОБА_7 була матір'ю ОСОБА_3 та дружиною ОСОБА_6 У рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 04.02.2004, а також ухвалах Апеляційного суду м. Києва від 06.04.2004 та Верховного Суду України від 22.06.2006 у справі № 2-52/2004, визначено, що будинок АДРЕСА_1 є 5 поверховим, а горище є допоміжним приміщенням. Таким чином, суду надані усі необхідні докази того, що квартира АДРЕСА_1 складається в тому числі із допоміжного приміщення, а саме горища. Крім того, позивач позбавлений можливості надати інші докази, оскільки вони не надані навіть за рішенням суду, так як відсутні, або не надаються через зловживання правом сторонами.

Згідно з п. 6, п. 7 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, передбачено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити, зокрема пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб

Як вбачається із поданої заяви про забезпечення позову, заявником не вказано пропозицій щодо зустрічного забезпечення позову.

Крім того, до матеріалів заяви було долучено відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, за адресою: АДРЕСА_1, де зазначено, що квартира п'ятикімнатна, загальна площа (кв.м.) 274.6, житлова площа (кв.м.) 242.5, право власності на яке зареєстровано за ТОВ «Юридична компанія «Про Боно».

За положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Приписами ст. 183 ЦК України подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

Статею 187 ЦК України визначено, що складовою частиною речі є все те, що не може бути відокремлене від речі без її пошкодження або істотного знецінення.

В свою чергу за ст. 190 ЦК України майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки.

Беручи до уваги вищенаведене, в розумінні чинного законодавства України, можливо накаладення арешту на майно, проте, заява не містить обгрунтування можливості накладення арешту на частину квартири, як на окрему річ, яка не є виділеною.

Відповідно до ч. 9 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням зазначеного, вважаю, що подану заяву про забезпечення позову слід повернути заявнику.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 151, 153, 259-261 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову- повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 р.) протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 21 листопада 2018 року.

Суддя: