Справа № 738/274/17
№ провадження 2/738/3/2018
У Х В А Л А

Іменем України

02 січня 2018 року м. Мена

Менський районний суд Чернiгiвської областi

в складi:

судді Сова Т.Г.

секретаря Бреус Н.В.

з участю позивача ОСОБА_1,

представників позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у вiдкритому судовому засiданнi в залі суду м. Мена Чернiгiвської областi цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Березнянський цегляний завод 2» про визнання незаконними та скасування Наказу, зміна підстав та формулювання звільнення, стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Менського районного суду Чернігівської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Березнянський цегляний завод 2» про визнання незаконними та скасування Наказу, зміна підстав та формулювання звільнення, стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди. Позов мотивовано тим, що позивач 31.05.2016 був прийнятий на посаду /садчик/ до ТОВ «Березнянський цегельний завод 2» та в період з 31.05.2016 по 27.10.2016 працював на підприємстві та належним чином виконував свої обовязки. 27.10.2016 позивач звільнився з підприємства, проте відповідач не виплатив йому заробітної плати та розрахункових коштів, а в трудовій книжці зроблено запис, що позивача було звільнено із займаної посади у звязку з прогулом без поважних причин. Позивач вважає такі дії відповідача неправомірними, а тому для захисту своїх прав звернувся до суду.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його представники ОСОБА_2 і ОСОБА_3 підтримали позовні вимоги та наполягали на їх задоволенні.

Представник відповідача ОСОБА_4 проти задоволення позовних вимог заперечував. На підтвердження своїх заперечень надав суду копію актів про відсутність на роботі позивача, копію наказу про звільнення з роботи, копію акту про неявку надання письмового пояснення та копію акту про завдані збитки.

За клопотанням позивача та його представників, яке мотивовано тим, що надані представником відповідача докази є підробленими, судом було призначено судову техніко криміналістичну експертизу, про що винесено ухвалу суду від 26 жовтня 2017 року. Проведення експертизи було доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експерту було поставлено питання: якою є минулість виготовлення документів, а саме: Акту про відсутність на роботі від 19.10.2016, Наказу № 21 від 27 жовтня 2016 року, Акту про відсутність на роботі від 19.10.2016, Акту про неявку надання письмового пояснення від 27.10.2016, Акту про завдані збитки від 27.10.2016 (аркуші справи 73, 74, 75, 76, 77).

Провадження по справі було зупинено, а ухвалу суду та матеріали цивільного провадження направлено експертній установі для виконання.

Крім цього, в ухвалі про призначення експертизи судом було зобовязано представника відповідача ОСОБА_4 надати експерту оригінали документів, а саме: Акту про відсутність на роботі від 19.10.2016, Наказу № 21 від 27 жовтня 2016 року, Акту про відсутність на роботі від 19.10.2016, Акту про неявку надання письмового пояснення від 27.10.2016, Акту про завдані збитки від 27.10.2016 (аркуші справи 73, 74, 75, 76, 77) для використання при проведенні експертизи.

Представник відповідача ОСОБА_4 з приводу призначення експертизи заперечував, посилаючись на те, що для зясування всіх необхідних питань можливо допитати в судовому засіданні свідків, які складали ці документи. Проте явка жодного свідка в судове засідання представником відповідача не забезпечена.

13 грудня 2017 року на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання необхідних матеріалів для проведення судово-технічної експертизи, а саме: оригіналів досліджуваних документів: Акту про відсутність на роботі від 19.10.2016, Наказу № 21 від 27.10.2016, Акту про відсутність на роботі від 19.10.2016, Акту про неявку надання письмового пояснення від 27.10.2016, Акту про завдані збитки від 27.10.2016.

Ухвалою судді від 14 грудня 2017 року провадження по справі відновлено та призначено до судового розгляду.

В судове засідання позивач та його представники не зявилися, але надіслали до суду заяву про витребування доказів, а саме: витребувати та вилучити в залі судового засідання у представника відповідача оригінали документів, що зазначені в ухвалі суду від 26 жовтня 2017 року. А також надіслали до суду клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на неможливість зявитись в судове засідання за сімейними обставинами.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про розгляд справи тільки з його участю до суду не надходило.

Враховуючи вищевикладене, а також наявні в матеріалах справи докази та встановлені судом в ході судового розгляду обставини, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується верховенством права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Стаття 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка в судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановлених цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема: повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вищевикладене, суд визнає клопотання позивача та його представників про відкладення розгляду справи безпричинним, оскільки вказані в ньому обставини не підтверджені жодним належним доказом, а такі дії позивача та його представників з вказівкою про неможливість розгляду справи без їх участі як зловживання своїми процесуальними правами.

Тому, враховуючи, що учасники справи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи і не зявились в судове засідання без поважних причин це дає можливість суду розглянути справи без участі сторін на підставі наявних у справі доказів.

З приводу заявленого експертом клопотання про надання оригіналів матеріалів необхідних для проведення судово технічної експертизи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, оскільки сторони в судове засідання не зявились і дане питання вже вирішувалось судом, про що вказано в ухвалі від 26 жовтня 2017 року про призначення судової техніко криміналістичної експертизи.

Відповідно до ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи наявність в матеріалах справи декількох клопотань про відкладення розгляду справи (а.с.50, 109), які не підтверджені належними доказами про причини відкладення, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи, визнає повторну неявку позивача та його представників в судове засідання безпричинною, а тому приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На пiдставi викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 44, 223, 257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Березнянський цегляний завод 2» про визнання незаконними та скасування Наказу, зміна підстав та формулювання звільнення, стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу про можливість повторно звернутись до суду з даними вимогами, після усунення умов, що стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Т.Г. Сова