Єдиний унікальний номер № 616/272/18
Провадження № 2/616/178/18
«06» грудня 2018 року Великобурлуцький районний суд
в складі: головуючого - судді РИКОВА М.І.
судового засідання ШЕГДА В.М.
позивача не з'явилась
відповідача не з'явився
справа № 616/272/18,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Бурлук справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
На обґрунтування позову ОСОБА_2 вказала, що перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому 23 серпня 2011 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано виконкомом Вільхуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, актовий запис № 04. Позивач вказує, що розірвати шлюб через органи РАЦС неможливо так як сторони мають спільних малолітніх дітей: доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2.
На протязі останніх років сумісного проживання в сім'ї на ґрунті психологічної несумісності характерів, яка виявилась майже одразу після укладення шлюбу і проявлялась в неможливості дійти згоди при вирішенні навіть нескладних життєвих проблем. Відносини між сторонами постійно погіршувались та зводились нанівець внаслідок чого сторони припинили шлюбно - сімейні відносини та ведення сумісного господарства. Між сторонами втрачено почуття любові та взаємоповаги у зв'язку з чим позивач звернулась до суду та просить розірвати шлюб між сторонами.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.
Таким чином, справа має бути розглянута в порядку загального позовного провадження, з обов'язковим проведенням підготовчого провадження, відповідно до ст.ст. 189, 196 ЦПК України, тому суд проводить підготовче засідання.
Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 24 жовтня 2018 року справу було призначено до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_2 про час та місце розгляду даної справи була повідомлена належним чином, на адресу суду надана заява в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У разі неявки відповідача у судове засідання просила прийняти заочне рішення(а.с.45).
Відповідач ОСОБА_3 в судові засідання не з'явився з невідомих суду причин, у встановлений судом строк належним чином був повідомлений про розгляд справи, чотири рази на його адресу були направлені судові повістки, які він отримував (а.с.28, 34, 48-49, 54) та двічі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України (а.с.31-32, 36-37), на адресу суду відзиву на позовну заяву не надав, клопотань та заяв від ОСОБА_3 не надходило.
Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи неявку у судове засідання відповідача по справі, з метою дотримання встановлених законодавством строків розгляду судом справи зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
06 грудня 2018 року судом винесено ухвалу про заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 23 серпня 2011 року уклали шлюб, який зареєстровано виконкомом Вільхуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, актовий запис № 04 (а.с.05).
Від шлюбу сторони мають спільну малолітніх дітей - доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.07-08).
Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.
Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, шлюб існує лише формально. Позивач в своїй письмовій заяві підтримала позовні вимоги та просила розірвати шлюб, при цьому зазначила, що не заперечує проти прийняття заочного рішення у справі у разі неявки відповідача. Відповідач про розгляд справи був повідомлений належними чином, судові повістки отримував завчасно, але жодних заяв чи клопотань від нього на адресу суду не надходило, що вказує на байдужість відповідача щодо збереження шлюбу з позивачем. В зв'язку з цим суд вважає, що вжиття заходів щодо збереження сім'ї не може дати позитивного результату та буде суперечити інтересам сторін і впливати на їх психоемоційний стан, а тому шлюб слід розірвати.
Виходячи із змісту ч.3 та ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).
Оскільки позивач в письмовій заяві наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
За ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них або інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, будь - яких заяв чи заперечень щодо вимог позивача до суду від ОСОБА_3 не надходило.
За таких обставин суд дійшов висновку, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, а тому, згідно із ч.1 ст.110, ст.112 СК України, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підлягає розірванню.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
За змістом ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище - «ОСОБА_2».
Керуючись ст.ст. 24, 104, 105, 110, СК України, ст.ст. 12, 13, 259, 263, 264-265, 280-282 ЦПК України, районний суд,-
Позов ОСОБА_2 - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 23 серпня 2011 року виконкомом Вільхуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, актовий запис № 04 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачеві відновити її дошлюбне прізвище - «ОСОБА_2».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Великобурлуцький районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженка с. Вільхуватка Великобурлуцького району Харківської області, паспорт серії НОМЕР_2, виданий Великобурлуцьким РВ ГУМВС України в Харківській області 07 вересня 2011 року, реєстраційний номер картки платника податків - НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2

Повний текст рішення виготовлено та підписано 06 грудня 2018 року.

Головуючий - Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ