Справа № 128/3279/18
УХВАЛА

03 грудня 2018 року м.Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Ганкіна І.А., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

УСТАНОВИВ:

28.11.2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу до ОСОБА_2 ОСОБА_3, який є громадянином ОСОБА_4 Республіки Єгипет та проживає за адресою: ОСОБА_4 Республіка Єгипет, м. Каїр, р-н Шобра Ельхема, Мадіна Ельтаавен вул. Мохамед Саад, 44.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог, передбачених п.8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, яким визначено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

А саме: до позовної заяви не долучено доказ легалізації шлюбу на території України. Документом, який встановлює безпосередні процедури легалізації шлюбу, укладеного за кордоном, є Наказ Міністерства юстиції України №52/5 від 18.10.2000 року «Про затвердження Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні» (із змінами та доповненнями). Відповідно до цих Правил, документи, видані компетентними органами іноземних держав, що свідчать про акти громадянського стану, вчинених за межами України за законами іноземних держав, визнаються дійсними в Україні за наявності легалізації, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України. Тобто, щоб держава Україна визнало шлюб, укладений в іншій країні, з усіма правовими наслідками, цей шлюб необхідно легалізувати. Таким чином, свідоцтво про шлюб з іноземцем визнається в Україні, лише якщо воно з інших країн, то потребує перекладу, а також додаткового засвідчення (апостиль чи легалізація, залежно від країни іноземця).

Крім того, позивачем позовну заяву не перекладено на мову, якою володіє відповідач арабську (такий переклад має бути здійснений дипломованим перекладачем та засвідчений нотаріально); до позовної заяви не долучено оригінал шлюбної угоди; відсутні належні докази офіційного перебування відповідача на території України в період з 01.07.2018 року по 26.09.2018 року (як зазначає позивач). Позивачем до позову лише долучено акт, складений її сусідами про те, що відповідач з 01.07.2018 року по 26.09.2018 року проживав разом з нею за адресою: с. Хижинці, вул. Івана Богуна, 67, Вінницького району Вінницької області.

Так, іноземці та особи без громадянства, які прибули в Україну з метою воззєднання сімї з особами, які є громадянами України, або під час перебування на законних підставах на території України у випадках, зазначених у ч.ч. 312 ст. 4 Закону України «Про імміграцію», уклали шлюб з громадянами України та отримали посвідку на тимчасове проживання, вважаються такими, які на законних підставах перебувають на території України на період до отримання дозволу на імміграцію.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України визначено, що позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В звязку з зазначеними недоліками позовної заяви, вирішення питання про відкриття провадження у справі є передчасним, тому дану позовну заяву слід залишити без руху для надання позивачу терміну для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, терміном десять днів з дня отримання нею даної ухвали, розяснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ І.А.Ганкіна