Справа № 185/5192/18
Провадження № 2/185/3054/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2018 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про скасування усиновлення,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про скасування усиновлення, в якій просив суд скасувати усиновлення ним ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який в подальшому змінив прізвище на ОСОБА_3; виключити з актового запису відділу державної реєстрації актів цивільного стану по місту Павлограду Павлоградського міськрайонного управління юстиції Дніпропетровської області № 576 від 14 липня 2006 року про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який в подальшому змінив прізвище на ОСОБА_3, відомості про батька дитини - ОСОБА_1.

В обґрунтування позовної заяви позивач посилався на те, що з 10 грудня 2005 року по 10 серпня 2010 рік він з відповідачкою перебував у зареєстрованому шлюбі. В період шлюбу з ОСОБА_2 рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2006 року ним був усиновлений неповнолітній ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, з присвоєнням прізвища усиновленому ОСОБА_5, ім'я ОСОБА_5, по-батькові ОСОБА_5, та з записом його як батька усиновленої дитини. Подружнє життя не склалося, та 14 жовтня 2011 року відповідач уклала шлюб з ОСОБА_6, у зв'язку з чим, дитина стала проживати разом із матір'ю в новій родині. У 2015 році він виїхав на постійне місце проживання у м. Одесу, де 26 вересня 2015 року уклав шлюб із ОСОБА_7 від шлюбу з якою у них народилася дитина. З ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 він не спілкується, вихованням його не займається, крім того, сама дитина бажає скасувати усиновленні, тому він вимушений звернутися до суду із вказаним позовом.

У судове засідання позивач не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає у повному обсязі.

Представник Служби у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при ухваленні рішення просить врахувати інтереси дитини.

Суд вивчивши матеріали цивільної справи, встановив наступне.

Статтею 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 10 грудня 2005 року по 10 серпня 2010 рік.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2006 року неповнолітній ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, був усиновлений з присвоєнням прізвища усиновленому - ОСОБА_5, ім'я -ОСОБА_5, по-батькові - ОСОБА_5, батьком дитині записано ОСОБА_1 та внесено відповідні зміни до актового запису про народження дитини, дату та місце народження дитини залишено без змін.

На підставі зазначеного рішення суду Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Павлограду Павлоградського міськрайонного управління Дніпропетровської області 14 липня 2006 року видане свідоцтво про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, де батьком дитини записаний ОСОБА_1, а матір'ю - ОСОБА_8, про що в Книзі реєстрації народжень 31.07.2002 року зроблений відповідний актовий запис за № 576.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2012 року стягнуто з ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до свідоцтва про шлюб виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Суворовському районі Одеського міського управління юстиції 26 вересня 2015 року позивач ОСОБА_1 уклав шлюб із ОСОБА_7, про що складено відповідний актовий запис № 1591. Від шлюбу з якою народилася дитина ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження.

17 серпня 2018 року ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, змінив прізвище на ОСОБА_5, про що зроблено відповідний актовий запис № 39.

Згідно висновку Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради Дніпропетровської області вважає за можливе скасувати усиновлення дитини, оскільки воно буде відповідати інтересам неповнолітнього ОСОБА_4, який змінив прізвище на ОСОБА_5, дитина не вважає ОСОБА_1 своїм батьком та надав згоду на скасування усиновлення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 238 СК України усиновлення може бути скасоване за рішенням суду, якщо між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських прав.

За нормами ст. 239 Сімейного кодексу України у разі скасування усиновлення припиняються на майбутнє права та обов'язки, що виникли у зв'язку з усиновленням між дитиною та усиновлювачем і його родичами. У разі скасування усиновлення дитина має право на збереження прізвища, імені та по батькові, які вона одержала у зв'язку з усиновленням. За бажанням дитини їй присвоюється прізвище, ім'я, по батькові, які вона мала до усиновлення.

З роз'яснень Верховного Суду України Постанова Пленуму №3 від 30.03.2007 р. "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і позбавлення та поновлення батьківських прав" вбачається, що основною причиною скасування усиновлення є невідповідність усиновлення інтересам усиновленої дитини, незабезпечення їй сімейного виховання.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення батьківських прав» №3 від 30 березня 2007 року, усиновлення може бути скасовано або визнано недійсним тільки за рішенням суду за позовами батьків, усиновлювача, опікуна, піклувальника, органу опіки та піклування, прокурора, а також усиновленої дитини, яка досягла чотирнадцяти років.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 14 Європейської конвенції про усиновлення дітей, яка ратифікована Законом № 3017-VI від 15 лютого 2011 року із застереженням та заявою, усиновлення може бути скасовано або визнано недійсним лише за рішенням компетентного органу. Найвищі інтереси дитини завжди мають перевагу. Усиновлення може бути скасовано до досягнення дитиною повноліття лише на підставі серйозних обставин, передбачених законом

Згідно із ст. 241 СК України після набрання чинності рішенням суду про визнання усиновлення недійсним або скасування усиновлення суд у місячний строк зобов'язаний надіслати копію рішення до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини. Орган державної реєстрації актів цивільного стану на підставі рішення суду про скасування усиновлення або визнання його недійсним вносить відповідні зміни до актового запису про народження дитини.

Оскільки за період усиновлення між сторонами не склались сімейні відносини та шлюб було розірвано, даним усиновленням не було досягнуто його мети, передбаченої ч.2 ст.207 Сімейного кодексу України, беручи до уваги, що сторони бажають скасувати усиновлення в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який змінив прізвище на ОСОБА_5, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню. А відтак, необхідно скасувати усиновлення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 відносно неповнолітньої дитини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 274, 279 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про скасування усиновлення - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати усиновлення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, щодо неповнолітньої дитини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м. Павлоград Дніпропетровської області, за рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2006 року, з поверненням усіх раніше зазначених відомостей про дитину та батька до усиновлення.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, витрати по сплаті судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Бондаренко