Справа № 296/1826/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

"21" лютого 2018 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді Бондарчука В.В.,

при секретарі Тузенко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Житомирі справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

03.03.2017 року Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 22.12.2012 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 22.12.2012 року між ним та відповідачем укладено договір №б/н, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 8000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Посилаючись на те, що відповідач умов договору належним чином не виконав, у зв'язку з чим станом на 13.11.2016 року утворилася заборгованість у розмірі 18 129,65 грн., яка складається із заборгованості за кредитом 6570,87 грн., заборгованості по відсотках за користування кредитом 3688,70 грн., заборгованості за пенею 6530,57 грн., а також штрафних санкцій: 500,00 грн. - штрафу (фіксована частина), 839,51 грн. - штрафу (процентна складова), позивач просив стягнути з відповідача вказану заборгованість у судовому порядку.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, згідно поданої заяви просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с.3 зворот).

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином за адресою проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи у відсутності відповідача та представника позивача, що відповідає положенню ст.ст. 280-282 ЦПК України.

Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 22.12.2012 року ОСОБА_1 звернувся з письмовою заявою б/н до ПАТ КБ "Приватбанк" про надання йому кредиту, відповідно до якої відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту у сумі 8000,00 грн. на картковий рахунок.

Підписавши дану заяву відповідач погодився з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами банку, й погодився з тим, що зазначена заява разом з Умовами, Правилами та Тарифами банку є договором про надання банківських послуг, укладеним з банком.

Згідно п. 2.1.1.2.3 Умов та правил надання банківських послуг Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, та Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт.

Відповідно до п. 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, підписання даного Договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком.

Відповідно ст. ст. 526, 527, 530, 1054 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання чи звичаїв ділового обороту, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з вимогами ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлене договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором.

Як вбачається з наявних матеріалів справи ОСОБА_1 не виконав взяті на себе кредитні зобов'язання й не погашав в повному обсязі кредит та щомісячні проценти за наданим кредитом, внаслідок чого станом на 13.11.2016 утворилась заборгованість у розмірі 18 129,65 грн., яка складається із заборгованості за кредитом 6570,87 грн., заборгованості по відсотках за користування кредитом 3688,70 грн., заборгованості за пенею 6530,57 грн., а також 500,00 грн. - штрафу (фіксована частина), 839,51 грн. - штрафу (процентна складова).

Відповідно до ст. 549 ЦК України вбачається, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

Судом встановлено, що позивачем ПАТ КБ "Приватбанк" застосовано до відповідача два види відповідальності за порушення зобов'язань у вигляді заборгованості за пенею в розмірі 6530,57 грн. та штраф (фіксована частина) в розмірі 500 грн., штраф (процентна складова) у розмірі 839,51 грн..

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Умовами договору передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне погашення заборгованості по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення.

Крім того, кредитним договором сторонами передбачена сплата штрафу як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів по одному із грошових зобов'язань, передбачених договором, більше ніж на 30 днів.

Враховуючи зазначене, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року (справа №6-2003цс15).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за кредитом - 6570,87 грн., заборгованості по відсотках за користування кредитом 3688,70 грн., штрафу (фіксована частина) в розмірі 500 грн., штрафу (процентна складова) у розмірі 839,51 грн., підлягають задоволенню, а вимога про стягнення заборгованості за пенею 6530,57 грн. не підлягає задоволенню у зв'язку з її безпідставністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені ним і документально підтверджені судові витрати, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 1023 грн. 65 коп. (1600,00 грн. х 11599,08 грн. / 18 129,65 грн.).

Керуючись ст.ст.526, 527, 530, 1048-1050, 1054 ЦК України, ст.ст.4,5,13,76-83,141, 265,280-283 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" (, місцезнаходження: м.Дніпро, вул. Набережна Перемоги,50) заборгованість у сумі 11599,08 грн. (одинадцять тисяч пятсот дев'яносто дев'ять грн. 08 коп.) та 1023,65 грн. (одна тисяча двадцять три грн. 65 коп.) понесених витрат по сплаті судового збору.

В задоволенні решти позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається Апеляційному суду Житомирської області через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя В. В. Бондарчук