Справа № 710/476/18
Провадження № 2/710/403/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.08.2018 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - Побережної Н.П.,

за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу

за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

17.04.2018 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла дана позовна заява, в якій ОСОБА_2 просить визначити їй, додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлої 01.06.2015, актовий запис про смерть №12 від 02.06.2015.

Свій позов позивач мотивує тим, що за життя ОСОБА_4, склала на імя відповідача заповіт, відповідно до якого, заповіла йому все належне їй майно. В спадкову масу увійшли: домоволодіння по вул. Лісова 10 в с. Лозуватка, Шполянського району, Черкаської області, яке належало померлій. Спадковим майном після смерті спадкодавця позивач став фактично користуватися з 2015 року, без оформлення документів на дане майно, і лише в січні 2018 року звернувся до нотаріальної контори для оформлення майна, оскільки не знав, що відповідач відмовився спадкувати майно померлої. Своєчасно звернутися в нотаріальну контору позивач не міг, оскільки вважав, що відповідач буде спадкувати майно померлої за заповітом. Нотаріальна контора в усній формі відмовила позивачу в прийнятті заяви на спадщину, мотивуючи це тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, інших спадкоємців немає. Відповідно до п.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який попустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Тому позивач і звернувся до суду із даним позовом.

У судове засідання позивач не з'явилася, про час, дату та місце розгляду справи була належним чином повідомлена. Надала до суду заяву про те, що позовні вимоги підтримує повністю та просить розглянути справу без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи був належним чином повідомлений. Надав до суду заяву про те, що позовні вимоги визнає повністю та просить розглянути справу без його участі.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 12.06.2018 було відкрите провадження по справі.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла 01.06.2015, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І- СР № 257053, виданим виконавчим комітетом Лозуватської сільської ради, Шполянського району, Черкаської області 02.06.2015, актовий запис 12 (а.с. 4).

Відповідно до довідки від 22.03.2018 №249, виданої головою Лозуватської сільської ради, ОСОБА_4 до дня смерті проживала та була зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Заборон на нерухоме майно немає, малолітніх, неповнолітніх, недієздатних та осіб, дієздатність яких обмежена у спадкодавця немає (а.с. 12).

Згідно зі свідоцтвом про народження серії І-ЯК №677274 від 05.07.1970, виданим завідувачем бюро записів актів громадянського стану, ОСОБА_5 народилась 05.06.1970, актовий запис №20. Батьками дитини є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (а.с.6).

22.03.1990 ОСОБА_7 та ОСОБА_5 Миколаїна уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії I-СР №492574 від 22.03.1990, виданого завідувачем бюро записів актів громадянського стану, актовий запис №1. Після реєстрації шлюбу дружина змінила прізвище на «Близнюк» (а.с.7).

Згідно зі свідоцтвом про народження серії І-УР №0960387 від 04.11.1964, виданим завідувачем бюро записів актів громадянського стану, ОСОБА_8 народилась 23.09.1964, актовий запис №37. Батьками дитини є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії І-МЮ №329878 від 23.05.1995, виданого завідувачем бюро записів актів громадянського стану, актовий запис №367, ОСОБА_9 та ОСОБА_3 розірвали шлюб. Після розірвання шлюбу дружина залишила прізвище «Ульянова» (а.с. 11).

Згідно з заповітом від 01.03.2007, посвідченого секретарем Лозуватської сільської ради ОСОБА_10, ОСОБА_4 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті, і на що вона за законом має право, заповіла ОСОБА_3 (а.с.8).

Відповідно до змісту заяви ОСОБА_3 від 18.04.2016, адресованої в Шполянську нотаріальну контору, справжність підпису якої засвідчено на заяві секретарем Лозувастької сільської ради ОСОБА_11, вона відмовилася приймати спадщину, а саме житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: вул. Лісова, 10 в с. Лозуватка, Шполянського району, Черкаської області, земельну ділянку по вул. Лісова, 10 в с. Лозуватка, Шполянського району, Черкаської області, та земельну частку (пай) після смерті ОСОБА_4, на користь ОСОБА_12 (а.с.9).

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про права на спадщину) від 09.07.2018, №52546019, виданою ОСОБА_13, параметри запиту: ОСОБА_4, дата смерті: 01.06.2015, за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 28).

Згідно ч.3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Така ж правова позицію викладена і постанові Верховного Суду України справа № 6-1320цс17 від 23.08.2017 року.

Окрім того суд керується ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідно до якої позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві, та ч.4 цієї ж статті - у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд вважає, що зазначені позивачем причини пропуску прийняття спадщини, в їх сукупності, є обєктивними причинами поважності пропуску строку для прийняття спадщини.

Тому, з огляду на поважність причин пропуску строку прийняття спадщини, неможливість позивача в інший спосіб захистити своє невизнане право, відповідач визнав позов, і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, вимога позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини суд вважає надання йому строку один місяць.

Заходи забезпечення позову не застосовувались.

Оскільки позов не задовольняється, суд залишає судовий збір на рахунку позивача.

Керуючись ст.ст. 335, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_3, жительки вул. Лісова, 12, с. Лозоватка, Шполянського району,Черкаської області, паспорт серії НС №286614, виданий Шполянськуим РВ УМВС України в Черкаській області 17.06.1997, реєстраційний номер облікової картки платник податків НОМЕР_1, інші відомості про особу суду невідомі, додатковий строк в 1 (один) місяць для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла 01.06.2015.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області через Шполянський районний суд Черкаської області шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шполянського

районного суду ОСОБА_14