Номер провадження 2/754/3912/18
Справа №754/2935/18
РІШЕННЯ

Іменем України

07 серпня 2018 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Малинки А.Ю.,

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач 06.03.2018 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 13.07.1996 року, мають спільних дітей: повнолітню доньку ОСОБА_3 та двох неповнолітніх синів ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. Оскільки спільне життя між ними не склалося, вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю, проживають окремо й не ведуть спільного господарства, фактично родина розпалась, а шлюб носить лише формальний характер, а відтак позивач змушений звертатись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 12.03.2018 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою суду від 06.04.2018 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Позивач у судовому засідання свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві. Разом з тим пояснила, що з кінця 2016 року вони з відповідачем не проживають разом та не підтримують шлюбно-сімейних відносин, оскільки відповідач покинув сім'ю та проживав з іншою жінкою, а тому наміру зберігати шлюб вона не має та категорично наполягає на розлученні, оскільки вже тричі зверталась до суду із вимогами до відповідача про розірвання шлюбу.

Відповідач у судовому засіданні зазначив, що з жовтня 2016 року вони з позивачем проживають окремо, в кінці лютого та в липні 2018 року він повернувся до дому, але шлюбні відносини не відновлювали, спільного бюджету не ведуть. Також відповідач зазначив, що хотів би зберегти сім'ю, однак дружина не згодна та не надає йому такої можливості.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.

Судом встановлено, що між сторонами 13.07.1996 року було укладено шлюб, що зареєстрований Відділом реєстрації актів громадянського стану м.Жмеринка (а/з 120), що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с.4).

Сторони мають спільних дітей - повнолітню доньку ОСОБА_3 та двох неповнолітніх синів ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.5, 6, 7).

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Як свідчать пояснення сторін у судовому засіданні, вони проживають окремо один від одного та не ведуть спільного господарства з кінця 2016 року, мають окремий бюджет та не підтримують та не підтримують подружніх відносин.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як зазначила у судовому засіданні позивач, вона категорично наполягає на розірванні шлюбі, оскільки вже тричі зверталась до суду з вимогами про розірвання з відповідачем укладеного шлюбу, однак всі дії щодо налагодження шлюбних відносин позитивного результату не дали, вона дійшла остаточного висновку про розірвання з відповідачем шлюбу.

Відповідач строк на примирення для них з позивачем надати не просив. Крім того пояснив суду, що він дійсно у 2016 році пішов з родини, в лютому 2018 року повернувся, потім знову покинув сім'ю, а на даний час з липня місяця проживає в сім'ї.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Підлягають стягненню з відповідача на користь позивача понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 704,80 грн..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 258-259, 263, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 13.07.1996 року Відділом реєстрації актів громадянсьного стану м.Жмеринки (а/з № 120) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП - НОМЕР_1 (місце проживання: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1РНОКПП - НОМЕР_2 (місце проживання: АДРЕСА_1) витрати по сплаті судового збору в розмірі 704,80 грн..

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення складено 13.08.2018.

Суддя: