Провадження №2/369/3813/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Раситюк М.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

З матеріалів справи встановлено, що у призначені судом дні розгляду справи, а саме 03 жовтня 2018 року, 16 листопада 2018 року, 06 грудня 2018 року у судове засідання позивач не з'явився, хоча завчасно та належним чином позивач був повідомлений про день та час розгляду справи. Клопотання про розгляд справи у відсутності позивача або його представника до суду не надходило.

Процесуальним законом передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений заявник повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

Аналогічні дії суду регламентуються ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Дані норми процесуального закону, що мають імперативний і безальтернативний характер, не дають підстав суду для подальшого відкладення слухання справи. Розширеному тлумаченню дані норми закону не підлягає.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу, яка є його ініціатором, зобов'язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, зокрема, і в частині вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, передбачені законодавством, які порушуються саме внаслідок неотримання стороною позивача кореспонденції, за вказаними ним самим адресами, та кваліфікує таку поведінку позивача, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, як втрату зацікавленості в розгляді даної позовної заяви та актуальності самого питання для позивача.

Відповідно до правової позиції Верховного суду України, зазначеної у постанові від 01.11.2017 року (справа №569/16079/14-ц), законодавець не покладає на суд обов'язку повторно постановити ухвалу про залишення скарги без руху в разі повернення листа з такою ухвалою у зв'язку із закінченням терміну зберігання; водночас строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі вжити заходів для отримання відправлення та ознайомлення з такою ухвалою протягом цього строку.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України підлягає залишенню без розгляду.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст.ст. 257, 258-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Дубас Т.В.