КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Коваленко К.В.
№22-ц/824/2669/2018 Доповідач - Українець Л.Д.
Справа №356/299/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2018 року Київський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Федорчук Я.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 17 вересня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Виконавчого комітету Березанської міської Ради Київської області, секретаря Березанської міської Ради Київської області КоханМарії Михайлівни, Головного управління юстиції Київської області, Державного нотаріуса Баришівської нотаріальної контори Маховки Юлії Іванівни, Державного нотаріуса Березанської нотаріальної контори Тищенко Ніни Іванівни, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, Головного управління національної поліції Київської області про визнання свідоцтва НОМЕР_1 від 26 лютого 1966 року на право власності ОСОБА_12 недійсним, -

В С Т А Н О В И В

У травні 2018 року ОСОБА_3 діючи в своїх інтересах та зазначивши, що діє також в інтересах ОСОБА_4, звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання свідоцтва НОМЕР_1 від 26 лютого 1966 року на право власності ОСОБА_12 недійсним.

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 14 червня 2018 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 17 вересня 2018 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу в якій зазначає, що суд дійшов хибного висновку про відсутність у нього права на представлення інтересів рідного брата ОСОБА_4, який має статус безвісти відсутнього та не в змозі захищати свої порушені права. Право захищати порушені права брата надане йому ст.1158 ЦК України.

Також звертає увагу на неможливість підтвердження незадовільного майнового стану ОСОБА_4, оскільки, як зазначалося вище, він має статус безвісти відсутнього та, відповідно, сплатити судовий збір не в змозі.

ОСОБА_3 в судове засідання, призначене на 9 годину 30 хвилин 5.12.2018 не з&qu г;явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення йому поштового відправлення завчасно 18.10.2018.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника Головного управління національної поліції Київської області, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без руху суд першої інстанції виходив з того, що:

- позивачами не надано підтвердження позивача про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- не надано доказів на право звернення до суду ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4;

- не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб;

- не додано документа про сплату судового збору. До матеріалів справи додано клопотання про звільнення позивачів від сплати судового збору, проте до даного клопотання не долучено жодних доказів необхідності звільнення від сплати судового збору ОСОБА_4;

- подані копії додатків до позовної заяви належним чином не завірені. (а.с.64-65 т.1)

Копію ухвали Баришівського районного суду Київської області від 14 червня 2018 року про залишення позовної заяви без руху отримано ОСОБА_3 20.06.2018 року. (а.с.67 т.1)

На виконання вимог ухвали, 03.07.2018 року ОСОБА_3 подано заяву про усунення недоліків, в якій ним зазначено, що більшу частину вимог ухвали можна було вирішити у підготовчому судовому засіданні. Також зазначив, що позовів до відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав не подавали. Він має право на звернення до суду в інтересах ОСОБА_4 На адреси відповідачів ними направлені позовна заява та копії документів. Додано клопотання про звільнення від сплати судового збору в зв'язку з тим, що ОСОБА_3 отримує пенсію в розмірі 1373 грн. Зазначив також, що до позовної заяви додано копії усіх доступних копій документів та заявлено клопотання про витребування доказів задля отримання іншої частини документів. (а.с.101-103)

Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що не усунуто недоліки, зазначені в ухвалі суду від 14.06.2018 року, оскільки:

- не надано доказів правомочності представлення ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_4;

- до заяви від 02.07.2018 року про усунення недоліків додано відомості про направлення відповідачам електронною поштою копій позовних заяв та деяких клопотань, всього 7 документів, разом з тим в переліку доказів доданих до позовної заяви зазначено 36 документів, таким чином вимога, про надання копій доказів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, не виконана;

- не додано доказів про незадовільний матеріальний стан ОСОБА_4, тобто не надано документів які звільняють ОСОБА_4 від сплати судового збору, та доказів сплати судового збору. (а.с.107 т.1)

Колегія суддів погоджується з висновком суду про повернення позовної заяви з огляду на наступне.

Статтею 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Також частинами 1, 7 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Також пунктом 4 ст. 185 ЦПК України передбачено, що позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Підставою для повернення позовної заяви стало те, що суду не надано доказів правомочності представлення ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_4, не надано копій доказів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб та не додано доказів про незадовільний матеріальний стан ОСОБА_4

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що довіреність видана 20.01.1992 року, якою ОСОБА_4уповноважив ОСОБА_3представляти свої інтереси, зокрема в суді, посвідчена головою Київської міської Спілки споживачів «Світоч» ОСОБА_3, тобто особою, яка не наділенаповноваженнямпосвідчувати довіреностітакого виду.

Крім того, частиною 6 ст. 248 ЦК України передбачено, що представництво за довіреністю припиняється в разі смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності.

Встановлено, що рішенням Березанського міського суду Київської області від 24.03.2014 року ОСОБА_4 визнано безвісно відсутнім.

Отже, всі довіреності видані ОСОБА_4 втратили свою чинність з дня набрання законної сили рішенням суду про визнання його безвісно відсутнім, навіть за наявності доказів посвідчення їх повноважними особами.

Ураховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про не надання доказів правомочності представлення ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_4

Також колегія суддів погоджується з висновком суду про ненадання копій доказів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Як убачається з матеріалів справи, до заяви від 02.07.2018 року про усунення недоліків додано відомості про направлення відповідачам електронною поштою копій позовних заяв та деяких клопотань, всього 7 документів, разом з тим в переліку доказів доданих до позовної заяви зазначено 36 документів.

За таких обставин, суд дійшов вірного висновку про невиконання вимог ухвали про надання копій доказів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

В апеляційній скарзі не міститься жодного доводу на спростування даного висновку суду.

Зазначення в оскаржуваній ухвалі про не надання доказів незадовільного майнового стану ОСОБА_4 не є підставою для скасування законної ухвали, та не впливає на правильне по суті рішення, оскільки, як зазначалося вище, доказів правомочності представлення ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_4 надано не було.

З огляду на те, що вимоги ухвали Баришівського районного суду Київської області від 14 червня 2018 року про залишення позовної заяви без руху в повному обсязі виконані не були, оскільки не надано доказів правомочності представлення ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_4 та не надано копій всіх документів, що додані до позовної заяви, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, як того вимагає закон, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про визнання позовної заяви неподаною та її повернення, про що постановив ухвалу від 17 вересня 2018 року.

Колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення клопотання про витребування доказів в порядку вимог ст.84 ЦПК України, так як позовна заява підставно повернута ОСОБА_3

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки ухвалу постановлено з дотриманням норм процесуального права, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав до її скасування.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 17 вересня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 06 грудня 2018 року.

Суддя-доповідач Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А. Шебуєва