Справа № 754/3001/18
У Х В А Л А

Іменем України

16 серпня 2018 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, третя особа: Садівницьке товариство «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів від 10.04.2015 року, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, третя особа: Садівницьке товариство «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів від 10.04.2015 року.

15.08.2018 року відповідачем ОСОБА_1 в порядку ст.ст. 36, 39-40 ЦПК України подано до суду заяву про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., в якій останній зазначив, що 12.03.2018 року суддею Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі № 754/3001/18 позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_4, про визнання незаконним протоколу позачергових загальних зборів СТ «Глядин» від 10.04.2015 року, про призначення ОСОБА_1 головою товариства. Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що вона подана з істотним порушенням вимог, передбачених частиною 2 ст. 27 та пунктами 2, 4, 10 частини 3 та частиною 4 статті 175 ЦПК України. Так, позовні вимоги ОСОБА_2 стосуються визнання недійсним протоколу позачергових загальних зборів СТ «Глядин», тобто позивач оскаржує протокол вищого органу управління юридичної особи. Спір стосується правовідносин, які виникли між СТ «Глядин» як юридичною особою та фізичною особою ОСОБА_2 Відповідно до роз'яснень, які містяться у п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 року № 13 відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його учасники. Відповідно до ч. 2 ст. 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. У той же час, з метою розгляду справи саме у Деснянському районному суді м. Києва позивач ОСОБА_2 замість належного відповідача СТ «Глядин» умисно визначила відповідачами фізичних осіб - учасників СТ «Глядин» ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_4, які не являються суб'єктами спірних правовідносин. Спосіб захисту прав та інтересів позивача який не суперечить закону і який позивач, просить суд визначити у рішенні у позовній заяві не визначений. Крім того, не визначено зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів: ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 До фізичних осіб ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 позивачем взагалі не пред'явлено жодних позовних вимог, тому рішення суду за даним позовом не зможе захистити права, свободи та інтереси позивача у спосіб, визначений законом. Рішення загальних зборів учасників юридичної особи є актом органу управління юридичної особи, а не одностороннім правочином, оскільки приймається загальними зборами учасників, які не є ні суб'єктом права, ні органом, який здійснює представництво товариства. До того ж, ОСОБА_2 незаконно обґрунтувала свій вибір по зверненню з даним позовом до Деснянського районного суду правом позивача на вибір між кількома судами. При цьому, позивач послалась на норми ч. 14 ст. ЦПК України, які втратили чинність з 15.12.2017 року. Внаслідок невірного визначення позивачем ОСОБА_2 відповідачів, суддею при відкритті провадження у справі були порушені правила підсудності. Крім того, подана ОСОБА_2 позовна заява не містить ідентифікаційний код юридичної особи СТ «Глядин», не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також, позивачем не сплачено судовий збір, а у позовній заяві не зазначені підстави звільнення позивача від сплати судового збору у випадку, якщо позивач с особою, яка звільняється від сплати судового збору відповідно до закону. На виконання вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви мала постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Всупереч вимогам ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя Саламон О.Б., 12.03.2018 року постановила ухвалу про відкриття провадження у справі № 754/3001/18, чим умисно істотно порушила норми процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило учасниками судового процесу реалізацію наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків та призвело до порушення правил щодо юрисдикції. Враховуючи вищезазначене, ОСОБА_1 вказує на те, що суддя Саламон О.Б. не може розглядати дану справу і підлягає відводу.

Ухвалою суду від 15.08.2018 року зупинено провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, третя особа: Садівницьке товариство «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів від 10.04.2015 року, до вирішення питання про відвід судді Саламон О.Б.

Вивчивши подану заяву та матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Виходячи з положень частини другої ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частина 3 ст. 40 ЦПК України визначає, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Частиною 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи. Є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді (п.п. 3, 5 частини 1 ст. 36 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Перевіривши наведені відповідачем ОСОБА_1 підстави для відводу головуючого судді у справі, суддя приходить до висновку, що прийняття суддею відповідних процесуальних документів та вчинення інших процесуальних дій під час розгляду цивільної справи, не є підставою для відводу судді та оціночно визначатись як сумніви у її об'єктивності, упередженості та заінтересованості при розгляді цивільної справи, а можуть бути вирішенні у визначеному процесуальним законодавством порядку шляхом оскарження винесених судом процесуальних документів.

З огляду на викладене та враховуючи викладені підстави відводу у поданій заяві, суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 третя особа: Садівницьке товариство «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів від 10.04.2015 року, є необґрунтованою, оскільки не містить обґрунтованих підстав для відводу судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36-40 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, третя особа: Садівницьке товариство «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів від 10.04.2015 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Таран Н.Г.