Справа № 615/1029/17
Провадження № 2/615/44/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2018 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Токмакової А.П.,

при секретарі Антоненко М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Валки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новомерчицької сільської ради Валківського району Харківської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

за участі позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_3,

відповідача ОСОБА_2,

в с т а н о в и в:

23.08.2017 року позивач звернувся до суду із позовною заявою до Новомерчицької сільської ради Валківського району Харківської області, в якій просив визначити додатковий строк в 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, який помер 25.05.2009 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 08.09.2007 року померла його мати ОСОБА_5 Після її смерті спадкове майно перейшло до батька позивача ОСОБА_4, який помер 25.05.2009 року. Після смерті батька спадкоємцями залишились позивач та його брат ОСОБА_6, який тимчасово проживав у батьківському будинку, але також помер 09.08.2016 року через онкологічне захворювання. Усі витрати на поховання батька та брата були сплачені позивачем.

Як зазначає позивач, заповіт батько не складав. Заяву про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори позивач не подавав, позаяк на той момент в будинку тимчасово проживав брат ОСОБА_6, тому на день смерті брата був впевнений, що право власності на будинок та земельну ділянку той переоформив на себе. Але після його смерті дізнався, що брат спадщину не прийняв, в звязку з чим змушений звернутися до суду з даним позовом.

Враховуючи положення ст.ст.1220,1223,1261,1269,1270,1272 ЦК України просить задовольнити позов, посилаючись на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки помилково вважав, що брат прийняв спадщину після смерті батька, але після його смерті дізнався, що спадщину після смерті батька ніхто не приймав.

23.08.2017 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено у відкрите судове засідання, які неодноразово відкладалися через неявку позивача та його представника.

На запит суду витребувано інформацію з Державної нотаріальної контори Валківського району Харківської області, з якої слідує, зокрема, що після померлого 09.09.2016 року ОСОБА_6 (брата позивача) 28.02.2017 року відкрита спадкова справа № 32/2017 рік на підставі поданої донькою спадкодавця ОСОБА_2 заяви про прийняття спадщини, яка зареєстрована в Книзі обліку спадкових справ за № 86. З наданої ОСОБА_2 інформації спадкодавець у зареєстрованому шлюбі на день смерті не перебував - шлюб з ОСОБА_7 був розірваний 04.03.1992 року. Батьки спадкодавця ОСОБА_5 та ОСОБА_4 померли. Відомості про інших дітей спадкодавця відсутні. Спадкове майно, щодо якого спадкоємець ОСОБА_2 мала намір оформляти спадщину, складалось з майна, яке належало матері спадкодавця ОСОБА_5. Документи щодо цього майна до нотаріальної контори не надавались.

Враховуючи, що позивач та його представник в судове засідання не зявлялися, ухвалою суду від 07.11.2017 року його явку визнано обовязковою.

З урахуванням п.9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року справи на підставі ухвали суду від 11.01.2018 року судовий розгляд цивільної справи продовжено за правилами ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року, з урахуванням вимог ст.274 цього Кодексу за правилами загального позовного провадження, про що оголошено сторонам в підготовчому судовому засіданні та розяснено їм про порядок та строки виконання ними вимог ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року, для чого відкладено розгляд справи в погоджені між сторонами строки.

Після ознайомлення з інформацією нотаріуса про наявність спадкових справ та інших спадкоємців, представник позивача 30.01.2018 року подав уточнену позовну заяву до Валківської районної державної адміністрації Харківської області, ОСОБА_2, в якій просив визначити позивачу додатковий строк в 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, який помер 25.05.2009 року, посилаючись на викладені раніше обставини. Вказав, що після смерті родичів все майно залишається оформленим на матір ОСОБА_5

В звязку з чим, за клопотанням представника позивача ухвалою суду від 23.02.2018 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача рідну доньку померлого брата позивача ОСОБА_2, якій направлено копію позовної заяви з додатками, але судові засідання відкладалися через неявку позивача.

12.03.2018 року представник позивача звернувся до суду із уточненою позовною заявою до Новомерчицької сільської ради Валківського району Харківської області, ОСОБА_2, в якій просив визначити позивачу додатковий строк в 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, який помер 25.05.2009 року, посилаючись на викладені раніше обставини.

Відповідач ОСОБА_2 16.03.2018 року подала відзив на уточнену позовну заяву, в якому вказує, що після смерті бабусі ОСОБА_5 майно перейшло до дідуся ОСОБА_4 та її батька ОСОБА_6, які доводилися батьком і братом позивачеві та проживали в одному будинку. Дядько ОСОБА_1 позивач у справі, не звертався до нотаріальної контори для прийняття спадщини ні після смерті матері, ні після смерті батька. Дідусь ОСОБА_4 помер 25.05.2009 року. Після смерті батька ОСОБА_6, який помер 09.09.2016 року, відповідач відповідно до Закону України звернулась до Валківської нотаріальної контори Харківської області із заявою про прийняття спадщини. 28.02.2017 року була відкрита спадкова справа № 32/2017, яка зареєстрована в Книзі обліку спадкових справ за № 86.

Як зазначає відповідач, необізнаність позивача про те, що її батько ОСОБА_8 не переоформив на себе спадок після смерті матері та батька, а також нібито не бажав вступати в спадок не відповідає дійсності, оскільки позивач знав, що його брат проживає в одній хаті з батьками та веде з ними спільний побут і не тимчасово, як це зазначено в позові, а постійно. Враховуючи, що батько мав онкологічне захворювання, він мав клопоти зі здоровям, які унеможливлювали переоформлення документів, бо на всі ці юридичні дії потребують чималих коштів. Позивач знав, що мати і батько померли, брат хворий на онкологію. Враховуючи, що ОСОБА_1 протягом 10 років не спілкувався з родичами, то і знати чи припускати думки про прийняття батьком спадку він не міг, а лише тепер згадав про спадок.

Посилання представника позивача на незнання про існування спадкового майна, на думку відповідача, не може слугувати підставою для поновлення строку прийняття спадщини. Вважає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути причини, що повязані з обєктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Разом з тим, як зазначив відповідач, позовна заява не містить обставин, які б підтверджували факт того, що він з поважних причин, які повязані з обєктивними, непереборними та істотними труднощами не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а навпаки показує, що позивачу завжди було відомо про існування спадкового майна та смерть спадкодавців, але він не скористався своїм правом. Вирішив вже після спливу шестимісячного строку після смерті брата ОСОБА_6 звернутись до нотаріуса.

Будь-які заяви чи клопотання щодо проведення інших процесуальних дій, в тому числі забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження у справі, учасниками справи не заявлялися.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на викладені вище обставини. При цьому позивач наполягав, що не знав чи вступив хто в спадщину, тому не подав заяву до нотаріальної контори. Після смерті батьків, майна, яке потрібно було доглядати немає, земельна ділянка заросла буряном. Вказав, що весь був у відрядженнях, тому не міг оформити майно через відсутність коштів. Основною причиною пропуску строку вважає помилкові припущення, що спадщину оформив брат.

В послідуючі судові засідання позивач знову не зявився, його представник подав заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач заперечила проти задоволення позову, просила врахувати викладені у відзиві обставини. Зауважила, що особисто телефонувала дядькові та повідомляла про бажання прийняти спадщину, що зобовязує звернення до нотаріуса, проте він на відріз відмовився.

Відповідач - Новомерчицька сільська рада Валківського району Харківської області направила заяву про розгляд справи за відсутності її представника. При цьому вказала, що позовні вимоги визнає.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані докази, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії VII-УР № 1258567, зареєстрованого 23.01.1968 року Новомерчицькою сільською радою Валківського району Харківської області, актовий запис № 01, батьками позивача значаться ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Мати позивача - ОСОБА_5 померла 08.09.2007 року, що підтверджується даними Свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 134164, виданого 10.09.2007 року Новомерчицькою сільською радою Валківського району Харківської області, актовий запис № 10.

ОСОБА_4 батько позивача помер 25.05.2009 року, що слідує з Свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 212650, виданого 26.05.2009 року Новомерчицькою сільською радою Валківського району Харківської області, актовий запис № 04.

Брат позивача - ОСОБА_6 помер 09.09.2016 року, що вбачається з Свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 560330, виданого 09.09.2016 року Новомерчицькою сільською радою Валківського району Харківської області, актовий запис № 10.

З витребуваної судом інформації Валківської державної нотаріальної контори Харківської області № 1674/02.14 від 21.10.2017 року слідує, що після померлої 08.09.2007 року ОСОБА_5 28.07.2017 року була відкрита спадкова справа № 134/2017 рік на підставі поданої сином спадкодавця ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини, яка зареєстрована в Книзі обліку спадкових справ № 389. Заява подана на підставі рішення Валківського районного суду Харківської області від 19.05.2017 року у справі № 615/325/17 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Чоловік спадкодавця ОСОБА_4 помер 25.05.2009 року. Син спадкодавця ОСОБА_6 помер 09.09.2016 року. Згідно довідки Новомерчицької сільської ради Валківського району Харківської області № 02.26/80 від 03.03.2017 року спільно з ОСОБА_5 був зареєстрований чоловік ОСОБА_4, який спадщину прийняв (спільне проживання з спадкодавцем), але за життя не оформив свої спадкові права. Будь-які інші заяви про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини станом на 21.10.2017 року до нотаріальної контори не надходили, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Після померлого 09.09.2016 року ОСОБА_6 28.02.2017 року була відкрита спадкова справа № 32/2017 рік на підставі поданої донькою спадкодавця ОСОБА_2 заяви про прийняття спадщини, яка зареєстрована в Книзі обліку спадкових справ за № 86. З наданої ОСОБА_2 інформації спадкодавець у зареєстрованому шлюбі на день смерті не перебував - шлюб з ОСОБА_7 був розірваний 04.03.1992 року. Батьки спадкодавця ОСОБА_5 та ОСОБА_4 померли. Відомості про інших дітей спадкодавця відсутні. Спадкове майно, щодо якого спадкоємець ОСОБА_2 мала намір оформляти спадщину, складалось з майна, яке належало матері спадкодавця ОСОБА_5. Документи щодо цього майна до нотаріальної контори не надавались. Будь-які інші заяви про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини станом на 21.10.2017 року до нотаріальної контори не надходили, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Після померлого 25.05.2009 року ОСОБА_4 спадкова справа Валківською державною нотаріальною конторою не відкривалась.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вказаної постанови особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи зі змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позову, оскільки на час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів поважності причин пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Новомерчицької сільської ради Валківського району Харківської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку в 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, який помер 25.05.2009 року відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Валківський районний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А.П. Токмакова