справа №619/3051/17
провадження №2/619/134/18
РІШЕННЯ

іменем України

22 лютого 2018 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибок Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняМолотко А.В.

справа №619/3051/17

учасники справи:

позивач - ОСОБА_3;

представник позивача - ОСОБА_4;

відповідач - ОСОБА_5;

представник відповідача - ОСОБА_6;

третя особа - Служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області;

розглянув первісний та зустрічний позови про визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,

Стислий виклад позиції позивача, заперечень відповідача та пояснень третьої особи.

21 вересня 2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5, в якій після уточнення просив: усунути перешкоди у вихованні дитини - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, та визначити дні для участі у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином згідно з Розпорядженням Дергачівської райдержадміністрації Харківської області «Про визначення місця проживання та порядку виховання малолітньої дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2» №224 від 4 травня 2017 року, а саме: 1) перший та третій тиждень місяця, з 9:00 години суботи до 20:00 години неділі, за місцем проживання батька в присутності матері дитини ОСОБА_5, враховуючи думку та стан здоров'я дитини; 2) буденні дні з 18:00 години до 20:00 години, для прогулянок поблизу місця проживання матері, як в присутності матері, так і без її присутності за попередньою домовленістю з громадянкою ОСОБА_5, враховуючи думку, та стан здоров'я дитини. В обґрунтування позову ОСОБА_3 зазначив, щовін та ОСОБА_5 перебували у шлюбі. Від шлюбу мають малолітню дитину - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1. В березні 2017 року його дружина разом з дитиною поїхала до своїх родичів, які проживають за адресою: АДРЕСА_2 і не повернулась до місця їхнього проживання. 3 цього часу вони з дружиною почали проживати окремо, стосунки у сім'ї стали напруженими, їх малолітній син почав проживати в будинку разом з дружиною, дідусем - ОСОБА_8, бабусею - ОСОБА_9, сестрою дружини - ОСОБА_10 У березні 2017 року ОСОБА_3 приїхав щоб побачити сина, дружина не надала йому можливості побачитись з дитиною. Фактично з цього моменту, з боку дружини та осіб, які проживають разом з дитиною почалися перешкоди щодо його спілкування із сином та прийняття участі у його вихованні. У зв'язку з чим, для вирішення спору ОСОБА_3 звернувся до Служби у справах дітей Дергачівської райдержадміністрації Харківської області. 4 травня 2017 року розпорядженням Дергачівської райдержадміністрації Харківської області №224 було визначено місця проживання та порядок виховання дитини. Після цього у них с дружиною відновились гарні відносини і вони фактично всі вихідні дні проводили разом за місцем його проживання: АДРЕСА_3 Проте з серпня 2017 року з боку дружини та її родини, знову почалися перешкоди у спілкування його із сином та прийняття участі у вихованні. У середині серпня 2017 року не узгодивши із ним дружина поїхала разом з дитиною на відпочинок на Азовське море до м. Бердянськ Запорізької області. Пізніше, дружина не повідомила його та віддала їхнього сина на виховання в Малоданилівський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Дзвіночок». 24 серпня 2017 року ОСОБА_3 разом з дружиною та сином за попередньою домовленістю повинні були поїхати за місцем його проживання. У зв'язку з чим він приїхав до місця проживання дружини та сина щоб забрати їх на авто. Однак, двері йому ніхто не відчинив, на телефонні дзвінки дружина не відповідала. З будинку вийшла мати дружини - ОСОБА_9, пояснила, що малолітній ОСОБА_11 хворіє, побачитись з дитиною вона його не впустить. 25 серпня 2017 року від дружини йому надійшло на телефон СМС -повідомлення, в якому було вказано, що у дитина застудилась та хворіє. Цього ж дня він поїхав за місцем проживання дружини і сина, однак, йому знову ніхто не відчинив двері та не надав можливості побачитись з дитиною. Фактично з 24 серпня 2017 року до цього часу, дружина та інші особи, які проживають разом з дружиною та малолітньою дитиною, чинять йому перешкоди для спілкування із сином та прийняття участі у його вихованні: не дають можливості спілкування з дитиною, побачення з дитиною, приймити участь у вихованні дитини під час її перебування у дитячому садочку, не надають можливості піклуватись про здоров'я дитини, не повідомляють на його звернення про стан здоров'я дитини тощо. Після чисельних спроб вирішити дане питання з дружиною шляхом переговорів, взаємних поступок, він змушений був звернутися до суду. Як батько відповідно до чинного законодавства має із дружиною рівні права і обов'язки щодо дитини та має першочергове право перед іншими особами, на виховання, утримання, догляд за дитиною. Перешкоди у спілкуванні з дитиною з боку дружини та її родичів шкодять інтересам дитини.

18 жовтня 2017 року ОСОБА_5 подала зустрічний позов до ОСОБА_3, в якому після уточнення просила: розпорядження Дергачівської райдержадміністрації від 04 травня 2017 року №224 в частині визначення місця проживання малолітньої дитини ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з матір'ю, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_5 за адресою: АДРЕСА_4, залишити без змін; розпорядження Дергачівської райдержадміністрації від 04 травня 2017 року №224 в частині визначення ОСОБА_3 днів для участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 скасувати; до ІНФОРМАЦІЯ_8 року визначити ОСОБА_3 спосіб участі у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_12, а саме: кожний вівторок та п'ятницю з 17 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., в присутності матері ОСОБА_5, (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8) за адресою: АДРЕСА_5 враховуючи думку та стан здоров'я дитини; кожну другу та четверту неділю місяця з 09 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8.) на вибір ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1, або в дитячому розважальному закладі чи паркові відпочину у смт Мала Данилівна або м. Харків, враховуючи думку та стан здоров'я дитини; у день народження дитини ОСОБА_7 - ІНФОРМАЦІЯ_7 буде вихідним днем - з 09 год. 00 хв. до 11 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8.) на вибір ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_6 08 год. 00 хв. до 08 год. 30 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8.) за адресою: АДРЕСА_1, враховуючи думку та стан здоров'я дитини; при вирішенні питання неможливості спілкування ОСОБА_3 з дитиною ОСОБА_7 у зазначений вище спосіб враховується стан здоров'я дитини та спільна думка матері ОСОБА_5 та сина ОСОБА_7; при хворобі дитини: на розсуд ОСОБА_5 кожний вівторок га п'ятницю з 17 год. 40 хв. до 18 год. 00 хв., кожної неділі з 10 год. 00 хв. до 10 год. 30 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8.) за адресою: АДРЕСА_1, враховуючи думку та фізичний стан дитини. В обґрунтування позову зазначила, що розпорядженням Дергачівської РДА №224 від 04.05.17 було визначено місце проживання дитини ОСОБА_7 за місцем проживання матері - ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3, що відповідає інтересам дитини. З 08 серпня 2017 року дитина відвідує Малоданилівський ДНЗ «Дзвіночок» Малоданилівської селищної ради, а отже проживання дитини за вказаною адресою відповідає її інтересам і спір між батьками з цього приводу відсутній. В той же час, в частині визначення порядку та способу спілкування ОСОБА_3 з дитиною зазначене розпорядження не відповідає інтересам дитини, що обґрунтовується наступним. На сьогодні дитині 2 роки 9 місяців. Відповідно до висновків невролога, стан дитини характеризується підвищеною нервово-рефлекторною збудливістю тощо. Дитина відвідує КЗ Малоданилівський ДНЗ «Дзвіночок» Малоданилівської селищної ради зважаючи на це, в дитини змінився графік та спосіб життя, зросло загальне психологічне та фізичне навантаження, зменшилась кількість денного сну (замість 3 годин сну вдома кількість денного сну в садочку фактично складає 1,5-2 години) та відповідно збільшилась кількість нічного сну. Відповідно до п.14.7 Державних санітарних норм та правил «Влаштування, обладнання, утримання дошкільних навчальних закладів та організації життєдіяльності дітей», які затверджено Наказом Міністерства охорони здоров'я України 01.08.2013 №678 та зареєстровано в МЮУ 9 серпня 2013 за №1370/23902, загальна тривалість сну для дітей дошкільного віку 12-12,5 год., з яких 2-2,5 год. відводиться на денний сон. Також, відповідно до п.14.9 зазначених правил, заняття, які потребують підвищеної пізнавальної активності, необхідно проводити переважно в першу половину дня та у дні з високою працездатністю (вівторок, середа). Режим роботи ДНЗ: з 07 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. з понеділка по п'ятницю. Фактично дитина о 17 год. 00 хв. вже знаходиться вдома. Згідно з розпорядком дня дитини о 18 год. 30 хв. починається вечеря, отже дитина повинна о 18 год. 00 хв. бути вдома, щоб підготуватися до вечері: помити руки, перевдягнутися, заспокоїтися тощо. Також, відповідно до рекомендацій психолога, дитині не рекомендується збільшення ігрових навантажень після 19 год. 00 хв. Виконання розпорядження в період з травня до сьогоднішнього часу, характеризується тим, що ОСОБА_3 вимагав формального виконання розпорядження, тобто зустрічі з 18 год. 00 хв. по 20 год. 00 хв. кожного буденного дня, не зважаючи на стан здоров'я та інтереси дитини, наслідком чого ставало зайве вечірнє збудження дитини, яке тягнуло за собою довгі вкладання, фактично дитина лягала спати о 22 год. 00 хв., що провокувало скорочення нічного сну до 8 годин. Також, батько зазначені вечірні години часто проводить з дитиною у дитячих розважальних закладах, що занадто збуджує дитину. Отже, всі наведені обставини свідчать що спілкування батька з дитиною в будні дні з 18 год. 00 хв. по 20 год. 00 хв. не відповідає інтересам дитини та призводить до її значного психофізичного перенавантаження. Крім того, такий графік відвідувань не враховує інтересів зокрема і матері, яка також має право на спілкування з дитиною коли дитина перебуває вдома, після відвідування садочку. Отже, зазначені обставини дають підстави для висновку, що визначення часу для виховання та спілкування з ОСОБА_3 у вівторок та п'ятницю з 17 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. відповідає інтересам дитини. Стосовно спілкування ОСОБА_3 з дитиною у вихідні дні, зазначає наступне: виконання розпорядження в зазначеній частині характеризувалось тим, що коли мати разом з дитиною перебувала в місці проживання батька, то він не прибирав у квартирі, не готував їжі для дитини, а тому мати була змушена сама купувати продукти та готувати дитині їжу; коли вони виїжджали в місто на прогулянки, забезпечення дитини їжею та усім необхідним теж було на матері. Нерідко поведінка ОСОБА_3 викликала психологічний дискомфорт у матері, він відкрито ігнорував її, не розмовляв, або наполягав на тому, щоб мати віддавала йому дитину на довгий час без своєї присутності, фактично проганяв ОСОБА_5, якщо вона хотіла проводити час з ОСОБА_3 та сином. Також, періодично у квартирі ОСОБА_3 являлася незнайома ОСОБА_5 жінка - мати відповідача, яка мала кардинально антисанітарний вигляд та сумнівний стан психічного здоров'я, при цьому відповідач наполягав на тому, щоб забирати дитину на 3-4 години для прийому їжі та денного сну до свого помешкання. Також, намагання батька брати дитину незалежно від його стану здоров'я, виклик працівників поліції, дратування дитини іграшками тощо, свідчать про відсутність у нього елементарних знань щодо принципів виховання дитини, турботи стосовно стану її здоров'я, як фізичного так і психологічного, тощо. В той же час, ОСОБА_5 має належну кваліфікацію. Так вона має диплом магістра Харківського національного університету ім. В.Н. Каразіна за кваліфікацією «Біофізик, викладач», диплом бакалавра КЗ «Харківська гуманітарно-педагогічна академія» Харківської обласної ради за спеціальністю «Музичне мистецтво», кваліфікація «Вчитель музичного мистецтва, керівник дитячого хореографічного колективу», диплом магістра Харківської державної академії культури за спеціальністю «Музичне мистецтво» за спеціалізацією «Естрадний спів», професійна кваліфікація «Магістр мистецтвознавства, викладач». На сьогоднішній день ОСОБА_5 працює викладачем вокалу кафедри вокально-хорової підготовки в КЗ «Харківська гуманітарно-педагогічна академія» Харківської обласної ради, а також викладачем естрадного вокалу в Малоданилівській дитячій музичній школі ім. Г. Хоткевича. ОСОБА_5 має позитивні характеристики від керівництва та схвальні відгуки від батьків дітей, яких навчає. Все наведене свідчить, що ОСОБА_5 має фактичну можливість забезпечити дитині належне виховання та навчання, піклуватись про її здоров'я, фізичний, духовний і моральний розвиток. Більш того, близькі родичі позивача (батько та мати) обоє мають педагогічну освіту та звання «Відмінник освіти України», сестра також має педагогічну освіту. Цей факт свідчить про можливість надати ОСОБА_5 не тільки фізичну допомогу по догляду за дитиною, а й у вихованні та навчанні, духовному, моральному, естетичному розвитку тощо. ОСОБА_3 працює начальником відділу з методів розширення збуту, закінчив Харківський електротехнічний технікум транспортного будівництва за спеціальністю «Монтаж та наладка автоматизованих систем» та НТУ «Харківський політехнічний інститут» за спеціальністю «Біотехнічні та медичні препарати та системи», отже, отримана відповідачем спеціальність та сьогоднішня його робота не дають підстав для висновку про наявність у нього знань в галузі виховання дитини, знань щодо потреб дитини тощо, а психологічний стан характеризується певною професійною деформацією, оскільки агресивні методи продажу товарів, які ОСОБА_3 впроваджує в роботі, він розповсюджує і на сімейні відносини та виховання дитини, що, по суті, і стало підставою для припинення сімейних відносин. Зважаючи на вказані обставини, можна зробити висновок, що визначення часу для виховання та спілкування дитини з кожної другої та четвертої неділі місяця з 09 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. з обов'язковим обідом о 12 год. 30 хв. відповідає інтересам дитини.

28 листопада 2017 року ОСОБА_3 подав до суду письмові заперечення проти зустрічного позову, в яких зазначив, що позовні вимоги про часткове скасування розпорядження Дергачівської райдержадміністрації від 04.05.2017 року №224 не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. Так, згідно з ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначено в ч.2 ст.16 ЦК України. З положень ч.2 ст.16 ЦК України випливає, що вимоги скасування розпорядження органу опіки та піклування не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. Позовні вимоги про часткове скасування розпорядження Дергачівської районної державної адміністрації від 04.05.2017 року № 224 підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства. Згідно з ч.1 ст.16 ЦПК України не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом. Відповідач безпідставно просить зменшити час спілкування батька з сином у будні дні. У зустрічній позовній заяві відповідач просить визначити батькові час для спілкування з сином та участі у його вихованні у будні дні з 17 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. Разом з тим, вказані позовні вимоги не підлягають задоволенню, так як у будні дні з 17 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. він перебуває на роботі та об'єктивно не має можливості для спілкування з сином в цей час. Так згідно з довідкою від 07.11.2017 року, ОСОБА_3 має графік роботи у будні дні з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв. У зустрічній позовній заяві відповідач вказує, що їх малолітній син з 08 серпня 2017 року почав відвідувати Малоданилівський ДНЗ «Дзвіночок» Малоданилівської селищної ради. У зв'язку з чим у дитини змінився графік, а саме: зменшилось кількість денного сну (замість 3 годин сну вдома кількість денного сну в садочку фактично складає 1,5-2 години) та відповідно збільшилась кількість нічного сну. Посилаючись на п.14.7 Державних Санітарних норм та правил №67 від 01.08.2013 року відповідач вказує, що загальна тривалість сну дітей дошкільного віку 12-12,5 години, з яких 2-2,5 години відводиться на денний сон. Разом з тим, згідно з вказаним п.14.7 Державних Санітарних правил №678 від 01.08.2013 року «Для дітей від 1 до 1,5 років денний сон організовують два рази на день загальною тривалістю 3,5 години. Для дітей віком від 1,5 року і старше організовують однократний денний сон тривалістю 3 години. Таким чином, доводи відповідача є безпідставними та малолітня дитина забезпечена достатнім денним сном. Також відповідач у зустрічній позовній заяві посилається на п.14.9 Державних Санітарних норм та правил №678 від 01.08.2013 року та вказує, що заняття, які потребують підвищеної пізнавальної активності, необхідно проводити переважно в першу половину дня та у дні з високою працездатністю (вівторок, середа). Разом з тим, згідно з вказаним п.14.9 Державних Санітарних норм та правил №678 від 01.08.2013 року «Рекомендується поєднувати та чергувати їх із заняттями з музики, фізичного виховання, ритміки». Що в свою чергу є підтвердженням прагнень як батька дитини всебічного розвитку свого сина та відвідування останнім басейну, розвивальних та розважальних програм, і відповідає інтересам дитини. Відповідач у зустрічному позові вказує, що згідно з розпорядком дня дитини, о 18 год. 30 хв. починається вечеря, отже дитина повинна о 18 год. 00 хв. Бути вдома, щоб підготуватися до вечері: помити руки, перевдягнутися, заспокоїтися тощо. Але у наведеному відповідачем графіку «Організація життєдіяльності дітей 1 молодшої групи №1 «Веселі курчата» підготовка до вечері та сама вечеря відбувається з 15 год. 40 хв. до 16 год. 00 хв. та до 19 год. 00 хв. непередбачено ніякого прийому їжі. Відповідач у зустрічному позові вказує, що відповідно до рекомендацій психолога, дитині не рекомендується збільшення ігрових навантажень після 09 год. 00 хв., разом з тим таке твердження відповідача не підтверджено жодними доказами. Посилання відповідача, що батько зазначені вечірні години часто проводить з дитиною у дитячих розважальних закладах, що занадто збуджує дитину, безпідставні так як з серпня 2017 року відповідач перешкоджає йому брати участь у вихованні та спілкуванні з сином, та і не спілкувався з дитиною у дитячих розважальних закладах в відведений час. Відповідач безпідставно просить зменшити час спілкування батька з сином у вихідні дні. У зустрічній позовній заяві відповідач просить визначити батькові час для спілкування з сином та участі у його вихованні у вихідні дні: кожну другу та четверту неділю з 09 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. Разом з тим, у чинному розпорядженні час відведений на виховання та спілкування батька з сином: перший та третій тиждень місяця, з 09 год. 00 хв. суботи до 20 год. 00 хв. неділі, за місцем проживання батька. Відповідач у зустрічному позові вказує, що виконання розпорядження в зазначеній частині характеризувалось тим, що коли мати разом з дитиною перебувала в місці проживання батька, то він не прибирав у квартирі, не готував їжі для дитини, а тому мати була змушена сама купувати продукти та готувати дитині їжу; коли вони виїжджали в місто на прогулянки, забезпечення дитини їжею та усім необхідним теж було на матері; нерідко поведінка відповідача викликала психологічний дискомфорт у матері, відповідач відкрито ігнорував позивача, не розмовляв, або наполягав на тому, щоб мати віддала йому дитину на довгий час без своєї присутності, фактично проганяв позивача, якщо вона хотіла проводити час з відповідачем і сином є безпідставними. В його квартирі завжди прибрано і охайно, він постійно піклується про чистоту і порядок в оселі, що підтверджується Актом обстеження умов проживання від 16 листопада 2017 року, згідно з яким «для виховання та розвитку дитини створено всі необхідні умови». ОСОБА_3 забезпечував і забезпечує дружину та дитину грошовими коштами та необхідними продуктами харчування, всім необхідним для прогулянок та подорожей, дружина, в свою чергу, з власної ініціативи готувала їжу. Відповідач у зустрічному позові вказує, про намагання батька брати дитину незалежно від його стану здоров'я, виклик працівників поліції. Вважає що виклик працівників поліції та лікаря, коли його син хворий та дружина та її родичі не повідомляють де знаходиться його син, в якому він стані, не беруть слухавку, не відчиняють двері, є єдиною та обов'язковою дією кожного батька дитини. Таким чином, доводи відповідача про необхідність зменшення часу для участі батька у спілкуванні та вихованні дитини є безпідставними. Щодо присутності відповідача під час спілкування позивача з дитиною: відповідач у зустрічному позові вказує, дитині на сьогоднішній день 2 роки, 9 місяців, що характеризується прихильністю дитини у цьому віці до матері. Разом з тим, матеріали справи не містять жодних доказів неможливості спілкування батька з дитиною без присутності матері, або того що так спілкування шкодить чи не відповідає інтересам дитини. Щодо днів виховання: у зв'язку з роботою відповідача необхідно врахувати її зайнятість, тому виходячи з рівності прав та обов'язків батьків вважає за належне із п'яти буденних днів 2,5 дні дружині та 2,5 дні батькові. Відповідач пропонує вівторок та п'ятницю, тоді компромісним буде рішення, щодо його днів у вихованні сина це - кожний вівторок, четверг та парна п'ятниця, що максимально відповідає прагненням дружини. А часи виховання та спілкування у буденні дні прийняти вже погоджені у чинному розпорядженні Дергачівської РДА від 04.05.2017 року №224 тобто з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. Відповідачем не наведено жодних причин щодо зменшення часу для участі у вихованні та спілкуванні з його сином у вихідні дні, тому виходячи з рівності прав та обов'язків батьків вважає за належне прийняти вже погоджений у чинному розпорядженні Дергачівської РДА від 04.05.2017 року №224 час, а саме - кожний непарний тиждень року з 09 год. 00 хв. суботи по 20 год. 00 хв. неділі (через тиждень).

09 січня 2018 року відповідач ОСОБА_5 надала суду відзив на уточнений позов ОСОБА_3, в якому вказала, що позов є незаконними та необґрунтованими на підставі наступного: 04 травня 2017 року розпорядженням Дергачівської РДА №224 було визначено місце проживання та порядок виховання малолітньої дитини ОСОБА_7, а саме: - дитина ОСОБА_7 проживає разом з матір'ю ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_7 - дні для участі у вихованні та спілкуванні батька, ОСОБА_3, втрачаються наступним чином: перший та третій тиждень місяця, з 09 год. 00 хв.. суботи до 20 год. 00 хв. неділі, за місцем проживання батька в присутності матері дитини, враховуючи думку та стан здоров'я дитини; в буденні дні з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв., для прогулянок поблизу місця проживання матері, як в присутності матері, так і без її присутності за попередньою домовленістю з ОСОБА_5, враховуючи думку та стан здоров'я дитини. В силу приписів законодавства, позивач, реалізуючи своє право на звернення до органів опіки та піклування, звернувся до Служби у справах дітей Дергачівської РДА у Харківській області, якою і було визначене місце проживання дитини та способи участі позивача у вихованні дитини та спілкуванні з нею. Зазначене розпорядження не оскаржувалось ні позивачем, ні відповідачем, тобто набуло законної сили, а тому підлягає виконанню.

09 січня 2018 року ОСОБА_5 надала до суду відповідь на відзив ОСОБА_3 на зустрічну позовну заяву, в якій зазначила, що позивач вказує, що вимога зустрічної позовної заяви про часткове скасування розпорядження Дергачівської РДА від 04.05.17 №224 не підсудна Дергачівському районному суду Харківської області, що є необґрунтованим та таким, що не відповідає приписам законодавства, оскільки відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір'ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання. Відповідно до положень ст.55, 56 ЦК України, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров'я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов'язки. Органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних містах, сільських, селищних рад. Права та обов'язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ст.17 СК України орган опіки та піклування надає допомогу особі здійсненні нею своїх сімейних прав та виконанні сімейних обов'язків в обсязі та в порядку встановлених цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Таким чином, саме Дергачівський районний суд Харківської області повноважений розглядати та приймати рішення стосовно позовних вимог зустрічної позовної заяви щодо часткового скасування розпорядження Дергачівської РДА від 04.05.17 №224, яке стосується сімейних відносин, зокрема встановлення порядку виховання та спілкування батька з дитиною. Відповідач, формуючи позовні вимоги, у першу чергу виходить із інтересів дитини. В той же час, як позивач виходить виключно із своїх власних інтересів та амбіцій, що підтверджено зокрема і змістом його заперечень на зустрічну позовну заяву. Так, щодо посилання позивача на неможливість спілкування з дитиною у будні дні з 17 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. через перебування на роботі, починаючи з серпня 2017 року позивач неодноразово впродовж свого робочого дня звертався до Служби у справах дітей, до медичної установи де дитина перебуває на обліку, до органів поліції, тощо. Крім того, як свідчать матеріали справи, позивач є менеджером з продажу, що пов'язано з постійним переміщенням по місту та за його межами, а отже якщо позивач має достатній час, щоб протягом робочого часу відвідувати державні установи, то має час і поспілкуватися з дитиною. Більш того (і це є визначальним), зазначений час є прийнятним для дитини, оскільки він не порушує режиму дня дитини, дитина ще не втомлена, після цього ще є достатньо часу, щоб повечеряти, заспокоїтися, підготуватися до сну. Отже, зазначені години побачень сприятимуть реалізації дитиною права на спілкування з батьком. Відповідно до висновку Комісії з прав дітей, для спілкування дитини з батьком визначені такі дні: кожний непарний та парний вівторок та п'ятницю у час з 18 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв. за адресою проживання дитини, що відповідає і інтересам режиму дня дитини та можливостям батька. Стосовно сну дитини зазначають, що відповідно до графіку дошкільного закладу Малоданилівського ДНЗ, який відвідує дитина, підготовка до денного сну та сон становить 2,5 год. Зважаючи, що вказаний час включає як підготовку так і сон всієї дитячої групи, то фактично дитина у садочку спить не більше 2 год, що є недостатнім для його віку, а тому обґрунтованим є висновок про необхідність вкладати дитину спати саме не пізніше 21 год. 00 хв., чого батько дитини не бажає враховувати. Також, доказом неможливості або небажання Позивача реально оцінювати психологічний стан трьох річної дитини, її потреби тощо, є і твердження позивача про його бажання щоб дитина протягом будніх днів з 18 год 00 хв. по 20 год. 00 хв. відвідувала басейн, розважальні заклади тощо. Позивач, незважаючи на об'єктивні фактори, такі як вік дитини, вечірній час та будні дні, коли на наступний день дитина йде до садочка, пропонує в будні дні з 18 год 00 хв. по 20 год. 00 хв. відвідування дитиною басейну, розважальних закладів, що не тільки не рекомендуються і санітарними нормами, а й не відповідає інтересам малолітньої дитини з урахуванням висновку психолога. Відповідач не проти відвідування дитиною басейну та розважальних закладів, але це можливо виключно у денний та вихідний час при врахуванні стану здоров'я дитини, чого позивач зрозуміти не бажає. Крім того, висновки позивача щодо часу приймання їжі дитиною, також свідчать про неможливість розуміння позивачем графіку життєдіяльності дитини. Так, дійсно, згідно графіку дитячого садочку з 15 год. 40 хв. до 16 год. 00 хв. у садочку відбувається вечеря. Але, якщо б позивач дійсно турбувався про дитину, то йому було б відомо що вечеря в садочку - це стакан чаю та булочка, що не може вважатися повноцінною вечерею для дитини. Крім того, відповідно до графіку садочка з 16.00-19.00 години відбувається повернення додому. Фактично близько 17 год. 00 хв. дитина залишає садочок, і близько 19 год. 00 хв. відбувається вдома повноцінна вечеря. В той же час, відповідно до висновків позивача, дитина взагалі після 16 год. 00 хв. не має вечеряти, що свідчить про необізнаність та відсутність елементарного розуміння фізичних потреб дитини з боку позивача. Стосовно спілкування позивача з дитиною у вихідні дні, зазначають, що по своїй суті акт це документ який засвідчує певні обставини в момент їх виявлення, тобто актом може бути зафіксовано стан квартири позивача в певний момент, який збігається з моментом складання самого акту, а отже розповсюджувати встановлені факти під час складання акту на час дії розпорядження Дергачівської РДА з травня 2017 року по теперішній час суперечить юридичній природі акту. Крім того, посилання позивача на забезпечення грошима та продуктами харчування саме під час відвідування квартири позивача є безпідставним, оскільки дійсно на сьогоднішній момент позивач надає гроші на утримання дитини кожного місяця, але як турботливий батько позивач повинен був потурбуватися наявністю в холодильнику їжі, необхідної для дитини саме під час відвідування його квартири. А посилання позивача на приготування відповідачем їжі з власної ініціативи є визнанням позивачем факту відсутності готової їжі для дитини саме під час відвідування квартири, що свідчить про неможливість зрозуміти позивачем елементарні потреби дитини. Відповідач, як турботлива мати, сприяла спілкуванню позивача з дитиною і дійсно самостійно купувала продукти та готувала їжу під час відвідування квартири позивача, як для дитини так і для позивача. Щодо спілкування позивача з дитиною без участі матері зазначає, що матеріали справи свідчать, що об'єктивно позивач не може дати оцінку елементарним потребам дитини, психологічному та фізичному стану дитини тощо. Крім того, просить суд звернути увагу, що свої вимоги відповідач обмежує часовим проміжком до досягнення дитиною 6-річного віку, що свідчить про турботу відповідача та враховує психологічну характеристику дитини цього віку. В той же час, позивач не враховує вказані вище обставини, що є підставою для висновку про неможливості його спілкування наодинці з дитиною до 6 років. Також, відповідно до обґрунтованого висновку Комісії з прав дітей Дергачівської РДА визначено доцільним спілкування ОСОБА_3 з дитиною кожний непарний та парний вівторок та п'ятницю з 18 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв. та кожну непарну суботу з 09 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв., що підтверджує обґрунтованість і відповідність інтересам дитини саме позовних вимог зустрічної позовної заяви відповідача.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

05 жовтня 2017 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 06 листопада 2017 року.

18 жовтня 2017 року ОСОБА_5 подала до суду зустрічний позов до ОСОБА_3

06 листопада 2017 року ухвалою суду було прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3, третя особа: Служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, про визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною та об'єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5, третя особа: Служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, про усунення перешкод та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

06 листопада 2017 року за клопотанням представника позивача відкладено розгляд справи у зв'язку з викликом у судове засідання представника Служби у справах дітей Дергачівської райдержадміністрації Харківської області.

28 листопада 2017 року за клопотанням представника Служби у справах дітей Дергачівської райдержадміністрації Харківської області відкладено розгляд справи у зв'язку з тим, що засідання комісії з питань захисту прав дитини щодо надання відповідного висновку органу опіки та піклування з даного питання відбудеться 07 грудня 2017 року.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, яким ЦПК України викладеного в новій реакції. Відповідно до п.9 ч.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

20 грудня 2017 року до суду надійшов висновок Дергачівської райдержадміністрації Харківської області про розв'язання спору щодо визначення порядку спілкування громадянину ОСОБА_3 з його малолітнім сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2.

27 грудня 2017 року за клопотанням сторін відкладено розгляд справи у зв'язку з отриманням висновку Дергачівської райдержадміністрації Харківської області.

25 січня 2018 року у зв'язку з неявкою у судове засідання без поважних причин позивача ОСОБА_3 розгляд справи відкладено та відповідно до вимог ч.8 ст.223 ЦПК України допитані свідки, які з'явилися.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 та ОСОБА_5 зареєстровали шлюб 01 серпня 2014 року про що складено відповідний актовий запис №854. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка - ОСОБА_3, дружини - ОСОБА_5.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 року, його батьками є: батько - ОСОБА_3, мати - ОСОБА_5.

Розпорядженням Дергачівської райдержадміністрації Харківської області №224 від 04 травня 2017 року: 1. Визначено місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, з матір'ю ОСОБА_5, яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_8. 2. Визначено ОСОБА_3 дні участі у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме: перший та третій тиждень місяця, 9-00 години суботи до 20-00 години неділі, за місцем проживання батька в присутності матері дитини ОСОБА_5, враховуючи думку та стан здоров'я дитини; в буденні дні з 18-00 до 20-00 години, для прогулянок поблизу місця проживання матері, як в присутності матері, так і без її присутності за попередньою домовленістю з ОСОБА_5, враховуючи думку та стан здоров'я дитини. 3. Рекомендовано ОСОБА_5 не чинити перешкод ОСОБА_3 у вихованні малолітнього сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовів з наступних мотивів.

Згідно ч.8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї.

Відповідно до ст.3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Преамбулою, ст.ст. 5, 9 Конвенції про права дитини встановлено, що дитині для повного і гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточені, в атмосфері щастя, любові і розуміння. Держава поважає відповідальність, права і обов'язки батьків належним чином управляти і керувати дитиною щодо здійснення прав дитини і робити це згідно зі здібностями дитини, що розвиваються, держава поважає право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками підтримувати на регулярній основі відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Відповідно до ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю обох батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.

Частиною 1 ст.150 СК України визначені головні напрями виховного процесу, який мав би зосереджуватися на основних суспільних цінностях повазі до інших людей, любові до членів своєї сім'ї, родини. Брак любові у дитячі роки це духовний дисбаланс на усе життя.

Згідно ст.151 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини.

Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Той з батьків, хто проживає окремо від дитини зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини (ст. 157 СК України).

За частинами першою та другою ст.159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Права батьків щодо виховання дитини розцінюється як засіб виконання ними своїх обов'язків щодо неї.

Із системного тлумачення ч.1 ст.3 Конвенції «Про права дитини», ст.ст.7, 141, 159 СК України випливає, що при вирішенні спору щодо участі у вихованні та порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, судом мають враховуватися передусім інтереси дитини. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом в інтересах дитини.

Згідно ч.3 ст.11 Закону України «Про охорону дитинства» від 26 квітня 2001р. №2402-III, батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

У відповідності до ч.2 ст.15 цього ж Закону, батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватись з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Суд при встановленні способу спілкування, має дотримуватись розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.

Згідно ч.4 ст.19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Відповідно до ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно висновку №01-49/4480 від 20.12.2017 року Дергачівська районна державна адміністрація Харківської області, як орган опіки та піклування, вважає доцільним визначити ОСОБА_3 до ІНФОРМАЦІЯ_8 року дні участі у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме: кожний непарний та парний вівторок та п'ятницю з 18 год. 00 хв до 19 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8), за адресою: АДРЕСА_3, враховуючи думку та стан здоров'я дитини; кожну непарну суботу місяця з 09 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8), як за місцем проживання дитини за адресою: АДРЕСА_3, так і з можливістю відвідування дитячих розважальних закладів чи парків відпочинку, враховуючи думку та стан здоров'я дитини.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі Еріксон проти Швеції від 22 червня 1989 року зазначено, що взаємне спілкування батька та дитини є основним елементом сімейного життя навіть і в разі, якщо стосунки між батьками зіпсувались.

Враховуючи обставини справи, досліджені судом докази, в тому числі показання свідків: ОСОБА_9, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_14, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_8, ОСОБА_21, суд вважає необхідним та достатнім визначити спосіб участі ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_7 так, як це зазначено у висновку Дергачівської райдержадміністрації Харківської області №01-49/4480 від 20.12.2017 року, за виключенням обмежувальної дати ІНФОРМАЦІЯ_8 року та коригуванням часу у дні участі у вихованні та спілкуванні вівторок та п'ятницю.

Суд відхиляє обмежувальну дату ІНФОРМАЦІЯ_8 року, оскільки цей аргумент є явно необґрунтованим та неприйнятним з огляду на законодавство та усталену судову практику.

Так як графік роботи ОСОБА_3 відповідно до довідки №85 від 07.11.2017 року встановлений з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., то суд встановлює час спілкування кожного непарного та парного вівторка та п'ятниці з 18 год. 30 хв до 19 год. 30 хв., а не так як вказано у висновку з 18 год. 00 хв до 19 год. 00 хв.

Також суд вважає, що зазначені способи, які визначені у висновку органу опіки та піклування, необхідно доповнити окремою датою, тобто днем народження дитини, як це зазначено у зустрічних позовних вимогах ОСОБА_5

За таких обставин, суд вважає, що вищевказаний порядок буде максимально сприяти інтересам сторін, а також не буде суперечити інтересам дитини та сприятиме її нормальному розвитку та емоційному стану.

Щодо позовних вимог ОСОБА_5 про скасування розпорядження Дергачівської райдержадміністрації від 04 травня 2017 року №224 в частині визначення ОСОБА_3 днів для участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім сином ОСОБА_22, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За теоретичним визначенням, позов - це матеріально-правова вимога до відповідача з приводу порушеного права, а належними сторонами в цивільному процесі є особа, якій належить право вимоги - позивач та особа, яка повинна відповідати за позовом - відповідач.

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ч.1 ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, тобто останній є відповідачем, інші особи у позовній заяві не зазначені.

Відповідно до ч.1 ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

ОСОБА_5 клопотання про залучення інших осіб до участі у розгляді справи у якості співвідповідачів не заявляла.

Таким чином, відсутні правові підстави для задоволення зустрічного позову в цій частині.

Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Відповідно до абз.1 ч.6 ст.259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п'ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Частинами 4 та 5 ст.268 ЦПК України передбачено, що у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Згідно п.15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 206, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354, пунктами 8, 9, 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд -

ухвалив

Позов ОСОБА_3 задовольнити частково.

Зустрічний позов ОСОБА_5 задовольнити частково.

Усунути перешкоди ОСОБА_3 та визначити йому дні для участі у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме:

-кожний непарний та парний вівторок та п'ятницю з 18 год. 30 хв до 19 год. 30 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8), за адресою: АДРЕСА_3, враховуючи думку та стан здоров'я дитини;

-кожну непарну суботу місяця з 09 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8), як за місцем проживання дитини за адресою: АДРЕСА_3, так і з можливістю відвідування дитячих розважальних закладів чи парків відпочинку, враховуючи думку та стан здоров'я дитини;

-у день народження дитини, якщо ІНФОРМАЦІЯ_8 буде вихідним днем - з 09 год. 00 хв. до 11 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8), за адресою: АДРЕСА_3,або в дитячому розважальному закладі чи паркові відпочину у смт Мала Данилівна Дергачівського району Харківської області або у місті Харкові; якщо ІНФОРМАЦІЯ_8 припадає на будній день - з 08 год. 00 хв. до 08 год. 30 хв. в присутності матері ОСОБА_5 (бабусі ОСОБА_9 або дідуся ОСОБА_8), за адресою: АДРЕСА_3,з урахуванням думки та стану здоров'я дитини.

В іншій частині позовів відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_3, місце проживання: 61176 АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_5, місце проживання: АДРЕСА_9.

Третя особа: Служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, місцезнаходження: 62300 Харківська область Дергачівський район м. Дергачі майдан Перемоги №1, .

Повне судове рішення складено 02 березня 2018 року.

Суддя Є. А. Болибок