Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 475/797/18
Провадження № 2/475/309/18
У Х В А Л А

07.12.2018смт. Доманівка

Доманівський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої-судді: ОСОБА_1,

секретареві: Маковецькій Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Доманівка заяву ПСП імені Щорса про забезпечення позову у справі за позовом ПСП ім.Щорса, Доманівського району Миколаївської області до Державного реєстратора Врадіївської районної державної адміністрації ОСОБА_2, ОСОБА_3, Приватного підприємства Веселий Роздол про визнання дій державного реєстратора неправомірними, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації договору оренди землі,

ВСТАНОВИЛА:

ПСП імені Щорса звернулося до суду із заявою про забезпечення позову, посилаючись на те, що в проваджені суду на розгляді знаходиться цивільна справа за позовом ПСП ім.Щорса до Державного реєстратора Врадіївської районної державної адміністрації ОСОБА_2, ОСОБА_4, Приватного підприємства Веселий Роздол про визнання дій державного реєстратора неправомірними, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації договору оренди землі. Заявник вважає, що оскільки підприємством вже виплачені кошти орендодавці в сумі 60000 грн. за оренду спірної земельної ділянки, а усунення від користування ними даної земельною ділянкою може привести підприємство до збитків, просять заборонити відповідачу ПП Веселий Роздол обробку спірної земельної ділянки розміром 9.9га ріллі, розташованої в межах території Царедарівської сільської ради Доманівського району Миколаївської області, належної ОСОБА_5.

Заяву про забезпечення позову заявник обгрунтовує тим, що ПП Веселий Роздол не доведено в суді обовязку щодо належного та своєчасного оформлення права користування земельною ділянкою. В підготовчому судовому засіданні позивачем було запропоновано відповідачу вирішити спір мирним шляхом та запропоновано на період розгляду спору не здійснювати посівні роботи на земельній ділянці, але заявник вважажє, що ПП Веселий Роздол може порушити зазначену домовленість і тому просить заборонити обробку спірної земельної ділянки хувалою суду.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, судом встановлено наступне:

Відповідно до статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 2 ст. 149 ЦПК України зазначено, що забезпечення позову допускається як до пред"явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно із ч.ч.1-5 ст.154ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, повязаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв"язку із забезпеченням позову.

Відповідно до ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

З аналізу вищенаведених норм цивільного процесу вбачається, що метою застосування заходів зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Питання вжиття заходів зустрічного забезпечення вирішуються судом, який остаточно і визначає захід зустрічного забезпечення, який має бути вжитий в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи.

Позивач не наділений правом на вирішення доцільності застосування зустрічного забезпечення, тобто вказані заходи застосовуються не за ініціативою позивача.

Позивач має лише зазначити в заяві про забезпечення позову пропозицію щодо зустрічного забезпечення, зокрема, щодо розміру грошової суми, яку він може внести на депозитний рахунок суду. Дана пропозиція враховується судом при визначенні остаточного розміру зустрічного забезпечення. У разі якщо позивач не має можливості внести відповідну суму, він має повідомити суду поважні причини відсутності такої можливості.

Беручи до уваги норми зазначеного законодавства, суд приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення позову не відповідає вимогам ст.151 ЦПК України в частині її змісту, оскільки не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, що не звільняє його від обов"язку зазначити в заяві про забезпечення позову конкретну пропозицію/захід зустрічного забезпечення, який може бути застосований судом.

Згідно ч.9 ст.153ЦПК України,суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, заява про забезпечення позову має бути повернута позивачу.

Одночасно суд роз'яснює, що повернення заяви не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду із заявою про забезпечення позову в порядку, встановленому ЦПК України.

Керуючись ст.ст.149-154 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ПСП імені Щорса про забезпечення позову у справі за позовом ПСП ім.Щорса, Доманівського району до Державного реєстратора Врадіївської районної державної адміністрації ОСОБА_2, ОСОБА_3, Приватного підприємства Веселий Роздол про визнання дій державного реєстратора неправомірними, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації договору оренди землі - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

суддя : ОСОБА_1