Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/1505/18
Провадження № 2-з/280/16/18
У Х В А Л А

06 серпня 2018 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Янчук В.В., розглянувши матеріали заяви Радомишльської районної спілки споживчих товариств про забезпечення позову до пред'явлення позову, -

В С Т А Н О В И В :

В липні 2018 року до Радомишльського районного суду Житомирської області звернулась Радомишльська районна спілка споживчих товариств із заявою про забезпечення позову. В обгрунтування заяви посилається на те, 10.03.2015 р. між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, під час розгляду в суді справи про визнання права власності на приміщення Універмагу, безпідставно та незаконно було укладено договір купівлі-продажу приміщення Універмагу, загальною площею 6128,8 кв.м., який знаходиться за адресою АДРЕСА_1. Оскільки Універмаг вибув з володіння первісного власника - Радомишльської РССТ не з її волі, власник не бажав відчужувати його, то у відповідності до п.3 ч. 1 ст. 388 ЦК України власник має право витребувати своє майно у добросовісного набувача. Договір купівлі-продажу від 15.03.2015 р. має бути визнаний судом недійсним, а майно ( приміщення Універмагу) повернуто первісному власнику. 16.04.2018 р. Рішенням господарського суду Житомирської області було відмовлено в задоволенні позову СТ "Жиско" про визнання за ним права власності на приміщення Універмагу. 18.07.2018 р. Постановою Рівненського апеляційного господарського суду вищевказане рішення залишено без змін. Тобто власником Універмагу залишилась Радомишльська РССТ. Відповідно до договору купівлі - продажу від 10.03.2015 р. власником Універмагу формально є ОСОБА_2, яка вже намагається незаконно продати вказане приміщення, про що свідчать оголошення. Оскільки на даний момент питання щодо належності спірного майна вже врегульовано, але воно перебуває у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_2 у Райспоживспілки є обгрунтоване занепокоєння, що за час розгляду справи у суді про витребування майна відповідач може продати спірне майно або знецінити його, що позбавить позивача гарантії реального виконання позитивно прийнятого рішення. У зв'язку із цим просять накласти арешт на вказане нерухоме майно.

Розпорядження № 23 від 25.07.2018 р. в.о. голови Радомишльського районного суду вищевказану заяву передано до найбільш територіально наближеного суду - Коростишівського районного суду Житомирської області.

Дослідивши матеріали заяви, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ст.151 ЦПК України: заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно п.1 ч.1 ст.152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Згідно ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч.9 ст.153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Встановлено, що вказана заява не відповідає вимогам статті 151 ЦПК України, а тому підлягає поверненню, зокрема: заявником не вказано - повні відомості осіб, які можуть отримати статус учасника справи - їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв'язку та адреси електронної пошти; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення мають бути зазначені з урахуванням вимог ст. 154 ЦПК України, адже згідно з імперативними приписами ч. 7 ст. 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Враховуючи викладене, заява підлягає поверненню заявнику, оскільки вона не відповідає вимогам статті 151 ЦПК України.

При цьому, заявник не позбавлений можливості, усунувши вказані недоліки заяви про забезпечення позову, звернутися до суду з заявою про забезпечення позову повторно.

На підставі викладеного та керуючись ст.149-153, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву Радомишльської районної спілки споживчих товариств про забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області через Коростишівський районний суд Житомирської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ В.В.Янчук