Справа № 486/836/17
Провадження № 2/486/47/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2018 року Южноукраїнський міський суд Миколаївської області

у складі: головуючого - судді Савіна О. І.

при секретарі - Жила Н.М.

за участю: позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

прдставників відповідача - ОСОБА_3, ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Южноукраїнську Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства " Юженергобуд" про визнання нещасного випадку, який трапився 30.11.2016 року та зобов'язання видати ОСОБА_5 форми Н-1,

ВСТАНОВИВ:

01.08.2017 року ОСОБА_1 звернувся до Южноукраїнського міського суду Миколаївської області з позовом до ПрАТ «Юженергобуд» про визнання нещасного випадку, який трапився 30.11.2016 року та зобов'язання видати ОСОБА_5 форми Н-1. Позов мотивовано тим, що згідно укладеного між сторонами договору підряду №277/06-2016 від 23.11.2016 року позивач виконував роботи з демонтажу металевих конструкцій, за завданням відповідача. 29.11.2016 року близько 01.00 год. бригада під керівництвом виконроба ОСОБА_6, у складі монтажника ОСОБА_7, стропальника ОСОБА_8 та зварювальника ОСОБА_1 виконувала роботи з демонтажу приймально-розвантажувального пристрою конденсатору турбогенератора енергоблоку №2 ВП «ЮУ АЕС». Виконуючи завдання виконробу, позивач відрізав зварюванням місце недорізу приймально-розвантажувального пристрою, під час якого відбувся розрив зазначеного застропованого пристрою від перехідного патрубку. Намагаючись втримати рівновагу він нахилився вперед і в цей час демонтована конструкція притиснула його до корпусу перехідного патрубку. Зазначає, що внаслідок цього отримав закриту травму грудної клітини, множинні переломи ребер обох сторін, двосторонній пневмогемоторакс, забій легень, подвійний перелом плечової кістки та інші ушкодження, які віднесені експертом до тяжких тілесних ушкоджень. 13.01.2017 року відповідач ознайомив його з актом проведення розслідування нещасного випадку, з висновками, якого він не погодився, а тому оскаржив його до управління Державної служби з питань праці у Миколаївській області. Проте комісія, яка проводила повторне розслідування в період з 06 червня по 12 липня 2017 року, дійшла ти х же висновків, зазначивши, що оскільки він працював у відповідача не за трудовим договором, а на підставі цивільно-правового договору, то правила Порядку проведення розслідувань та ведення обліку нещасних випадків, профзахворювань та аварій на постраждалого не розповсюджуються. Оскільки обґрунтованих висновків з посиланням на діючі нормативні документи комісією не наведено, просить суд зобовязати відповідача визнати нещасний випадок, що стався 30.11.2016 року на території ВП «ЮУ АЕС», повязаним з виробництвом та зобовязати відповідача видати ОСОБА_5 форми Н-1.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги у повному обсязі та просили про їх задоволення з підстав викладених у позовній заяві.

Представники відповідача в судовому засіданні не визнали позовні вимоги та просили відмовити у задоволенні позову пославшись на обставини наведені в запереченнях на позовну заяву.

Так, 05.09.2017 року відповідач направив до суду заперечення на позовну заяву, в яких вказав, що оскільки ОСОБА_1 виконував свої обовязки за договором підряду, що передбачено Цивільним кодексом України, а не за трудовим договором, він не є найманим працівником ПрАТ «Юженергобуд». Окрім того, ним не вносились внески до ПФУ на загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, а тому на нього не поширюється дія норм трудового законодавства та законодавства про охорону праці. Таким чином вважає, що ПрАТ «Юженергобуд» діяло у відповідності до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань, аварій на виробництві, і позивач неправомірно вимагає в судовому порядку видати ОСОБА_5 форми -1 (а.с. 39-41).

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення осіб, що беруть участь у справі, судом встановлено наступне.

09.06.2016 року між ТОВ «Управління механізованих робіт» та ПрАТ «Юженергобуд» укладений договір підряду №01/06-2016, предметом якого було виконання робіт по заміні конденсатора ТГ-2 (а.с. 114-116).

На виконання умов вказаного договору відповідачем були залучені до роботи інші підрядники, які мають навики у даній галузі, у звязку з чим 23.11.2016 року між ПрАТ «Юженергобуд» та ОСОБА_1 укладений договір підряду за № 227/06-2016, відповідно до якого позивач зобовязався виконати демонтаж металоконструкції (конденсаторна група) на дрібні блоки. Підрядник (позивач у справі) здає виконані роботи представнику Замовника ПрАТ «Юженергобуд» шляхом підписання акту прийому-передачі, Замовник зобовязаний виконати виплату винагороди за виконані роботи протягом 15 робочих днів з моменту підписання акту прийому-передачі виконаних робіт у розмірі. Зазначеному в Додатку №1 (а.с.12, 13).

У п.3.2 Договору зазначено, що відповідальність за безпеку життя і здоровя на час виконання робіт бере на себе підрядник.

Згідно п.4.1, п.4.2 на підрядника не розповсюджуються правила внутрішнього трудового розпорядку; Договір не носить характер трудового договору і відносно нього не розповсюджується дія норм трудового законодавства України.

З долучених до матеріалів справи копій посвідчень виданих підприємством ПрАТ «ЮЕБ» ОСОБА_1, вбачається, що останній обіймав посади (спеціальність) газорізальника, стропальника та монтажника. Перевірка знань з охорони праці була проведена за спеціальністю газорізальника 03.11.2016 року, що засвідчено підписом голови комісії. Дата наступної перевірки зазначена 03.11.2017 року (а.с. 30).

Згідно наряду-допуску №118 від 29.11.2016 року, ОСОБА_1 разом з іншими працівниками, був допущений до виконання робіт з демонтажу конденсатора ТГ-2 по ряду А, на підприємстві ВП «ЮУ АЕС», з 20.00 год. 29.11.2016 року до 24.00 год. 31.12.2016 року (а.с.8).

30.11.2016 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 доправлено з травмами до ДЗ «Спеціалізована медико-санітарна частина №2», згідно повідомлення №3112/01-03 від 01.12.2016 року, при надходженні працівника ПАТ «ЮЕБ» ОСОБА_1, ознак алкогольного спяніння не виявлено, відповідно класифікатора розподілу травм по ступеню тяжкості, травма тяжка (а.с.11).

01.12.2016 року, управлінням держпраці у Миколаївській області було прийнято рішення про проведення комісією підприємства розслідування нещасного випадку, який стався 30.11.2016 року з монтажником стальних та залізобетонних конструкцій ОСОБА_1, згідно пунктів 7-35 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (а.с. 4).

Наказом генерального директора ПрАТ «ЮЕБ», №93 від 01.12.2016 року створено комісію з розслідування нещасного випадку, який стався 30.11.2016 року з монтажником ОСОБА_1 (а.с. 5).

13.01.2017 року комісією утвореною наказом №93 від 01.12.2016 року, був складений протокол засідання комісії №4 та акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 30.11.2016 року о 01.45 год. на підприємстві ПрАТ «Юженергобуд», з якого вбачається, що 29.11.2016 року бригада ПАТ «ЮЕБ» виконувала роботи з демонтажу приймально-скидного пристрою конденсатора енергоблоку №2 ВП ЮУ АЕС по ряду ОСОБА_5 виконувались за нарядом допуску №118 від 29.11.2016 року, в якому вказані керівник робіт виконроб ОСОБА_6, виконавець робіт монтажник 5 розряду ОСОБА_7, склад бригади. Також зазначені заходи з підготовки робочих місць та заходи безпеки, що підлягають виконанню членами бригади. ОСОБА_1 у складі бригади виконував роботи з демонтажу приймально-скидного пристрою (далі ПСП) конденсатора турбогенератора енергоблоку №2 ВП ЮУ АЕС. Близько 01.00 год. 30.11.2016 року газорізальники відрізали ПСП в основних місцях, згідно проекту організації робіт розробленого ПАТ «Проектно-технологічний інститут «Укренерго». Стропальник ОСОБА_8 застропив ПСП за існуючі на ньому петлі і дав команду кранівнику на натяжку стропів. Після натягу стропів частина конструкції, яка підлягає демонтажу залишилась на місці. Оглянувши місця різання та встановивши місце недорізу, ОСОБА_7 надав команду ОСОБА_1 почати різання у вказаному місці. ОСОБА_1 закріпив одягнений на ньому монтажний пояс до ребер жорсткості перехідного патрубку та приступив до виконання різальних робіт. В момент відрізання стався відрив застропованого ПСП від верхнього патрубка. ОСОБА_1, втративши рівновагу перехилився через відрізану частину перехідного патрубку та опинився між корпусом патрубку та демонтованим ПСП. В цей час демонтована металоконструкція, внаслідок зворотно-поступального руху, притиснула ОСОБА_1 до корпусу перехідного патрубка. Помітивши це, ОСОБА_7 покликав на допомогу членів бригади. Після відведення крану з демонтованою конструкцією, ОСОБА_1 перенесли в безпечне місце та каретою Швидкої допомоги доправили до приймального відділення СМСЧ-2. Комісія з розслідування нещасного випадку, розглянувши зібрані матеріали та опитавши потерпілого, не змогла встановити причини настання нещасного випадку (а.с. 10, 18-24).

За зверненням ОСОБА_1 від 02.06.2017 року було проведене повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 30.11.2016 року о 01.45 год. та складено акт, яким були встановлені аналогічні обставини виконання робіт та настання нещасного випадку. Згідно висновку комісії, нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1, не може кваліфікуватись, як нещасний випадок, що стався на підприємстві, а тому адміністрація не несе відповідальності, яка передбачена при порушенні роботодавцем трудового законодавства України (а.с. 26, 27-29).

07.02.2017 року судово-медичним експертом, на підстави постанови слідчого СВ Южноукраїнського ВП ГУНП від 27.01.2017 року, за матеріалами медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1, проведено експертизу та складено висновок за №59, з якого вбачається, що багаточисельні тілесні ушкодження хворого виникли від дії тупого, тупих предмета, предметів та по ознаці небезпеки для життя відносяться до тяжких. Не виключається вірогідність утворення тілесних ушкоджень в результаті затиску між демонтованою частиною та корпусу перехідного патрубку (а.с. 14-17).

З долученої позивачем 29.03.2018 року копії пенсійного посвідчення серії ААІ № 936338 від 13.04.2017 року № НОМЕР_1 та копії довідки до акту огляду медико-санітарною експертною комісією, вбачається, що ОСОБА_1 встановлено ІІ групу інвалідності та призначено пенсію по інвалідності.

Згідно повідомлення генерального директора ВП «ЮУ АЕС» №48/14611 від 09.10.2017 року, на територію ВП ЮУ АЕС ОСОБА_1 був допущений на підставі службової записки ПАТ «Юженергобуд» від 02.11.2016 року №686-2016. Перепустка знаходилась в бюро перепусток до 21.12.2016 року та була погашена, так як заявок на її продовження не надходило (а.с. 56).

Приватним підприємством Юридичне агентство «ЛОГОС ФОРС», на замовлення ПрАТ «Юженергобуд», 26.06.2017 року був складений правовий висновок №13/06-17, щодо застосування трудових та цивільно-правових договорів у господарській діяльності субєкта господарювання, згідно якого, нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 при виконанні робіт, не може кваліфікуватися як нещасний випадок, що стався на підприємстві, а тому адміністрація підприємства у даному випадку не несе відповідальності, яка передбачається при порушенні роботодавцем трудового законодавства України (а.с.109-110).

Окрім того, представником відповідача були долучені до матеріалів справи копії табелів робочого часу працівників підприємства за листопад 2016 року, з яких вбачається, що працівник ОСОБА_1 на підприємстві ПрАТ «ЮЕБ» не табельований (а.с. 75-101).

Також, 16.04.2018 року представник відповідача долучила копію листа від 31.08.2015 року, з якого вбачається, що у звязку з працевлаштуванням в ТОВ «ЮТЕМ-Інжиніринг» головний інженер підприємства просив директора ПрАТ «ЮЕБ» надати допуск до особливих робіт ОСОБА_1 та іншим працівникам. 03.10.2016 року директор ТОВ «Альянс» звертався з листом до генерального директора ПрАТ «ЮЕБ» про передачу Ф-26 з листами ознайомлення на ОСОБА_1 та інших працівників.

ОСОБА_1, не погодившись із висновками комісії щодо проведеного розслідування нещасного випадку, який стався з ним 30.11.2016 року о 01.45 год., звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах врегульована «Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженим постановою КМУ від 30 листопада 2011 року № 1232.

Дія цього Порядку згідно пункту 2 поширюється на: 1) власників підприємств або уповноважені ними органи (далі - роботодавці); 2) працівників, у тому числі іноземців та осіб без громадянства, які відповідно до законодавства уклали з роботодавцем трудовий договір (контракт) або фактично допущені до роботи роботодавцем; 3) фізичних осіб - підприємців; 4) членів фермерського господарства, членів особистого селянського господарства, осіб, що працюють за договором, укладеним відповідно до законодавства.

Статтею 14 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», в редакції, що діяла станом на 01.04.2014 року, нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.

Вказаному визначенню кореспондують положення пункту 7 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» за якими розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

Згідно з пп. 5 п. 38 вказаного «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», факт перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем, якщо відповідні документи не оформлені роботодавцем, але потерпілий фактично допущений до роботи, підтверджується в установленому порядку Держпраці на запит голови спеціальної комісії або у судовому порядку.

Ознайомившись зі змістом договору підряду №277/06-2016 укладеним 23.11.2016 року між замовником ПрАТ «Юженергобуд» та підрядником (тобто виконавцем) ОСОБА_1 на виконання підрядних робіт, судом встановлено, що відповідно до умов зазначеного договору, ОСОБА_1, як виконавець, мав на власний ризик виконувати роботи з демонтажу приймально-скидного пристрою конденсатора турбогенератора енергоблоку №2 ВП ЮУ АЕС, а ПрАТ «Юженергобуд» (замовник) мав на підставі акту прийому-завдання виконаних робіт, прийняти роботи та виплатити виконавцеві винагороду ( а.с. 12-13).

30.11.2016 року о 01.45 год., під час виконання робіт з демонтажу приймально-скидного пристрою конденсатора турбогенератора енергоблоку №2 ВП ЮУ АЕС, ОСОБА_1 після відрізання застропованого приймально-скидного пристрою від верхнього патрубка, втративши рівновагу перехилився через відрізану частину перехідного патрубку та опинився між корпусом патрубку та демонтованим ПСП. В цей час демонтована металоконструкція, внаслідок зворотно-поступального руху, притиснула ОСОБА_1 до корпусу перехідного патрубка, внаслідок чого останній отримав тяжкі травми (а.с. 18-24, 27-29).

З довідки до акту огляду медико-санітарною експертною комісією серії 12ААА №544305, вбачається, що ОСОБА_1 встановлено ІІ групу інвалідності за загальним захворюванням.

За результатами роботи комісії з проведення розслідування нещасного випадку, який стався 30.11.2016 року о 01.45 год. були складені акти за формою Н-5 від 13.01.2017 року та від 02.06.2017 року (а.с. 18-24, 27-29).

За висновками комісії, укладений договір підряду №277/06-2016 від 23.11.2016 року між ПрАТ «Юженергобуд» та ОСОБА_1 на виконання підрядних робіт, по формі є цивільно-правовим, тому відносини між сторонами мали цивільний характер. Таким чином нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 не пов'язаний з виробництвом.

Відповідно до ст. 21 КЗпП, трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом, або фізичною особою, за якою працівник зобов'язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов'язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

На відміну від трудового договору цивільно-правовий договір є угодою двох або більше осіб стосовно встановлення, зміни або припинення цивільних прав та обов'язків.

Головна відмінність між трудовим і цивільно-правовим договорами полягає в предметі договору. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом цивільно-правових відносин є результат цієї праці.

Згідно ч. 3 ст. 24 КЗпП України укладення трудового договору оформляється наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу про зарахування працівника на роботу.

Відповідно до ч. 4 ст. 24 КЗпП України, трудовий договір вважається укладеним і тоді, коли наказу чи розпорядження не було видано, але працівника фактично було допущено до роботи.

Слідуючи роз'ясненням Пленуму Верховного Суду України, наданим у п. 7 постанови «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06 листопада 1992 року, суд приймає до уваги, що згідно зі ст. 24 КЗпП укладення трудового договору оформляється наказом чи розпорядженням власника підприємства, установи, організації чи уповноваженого ним органу. Фактичний допуск до роботи вважається укладенням трудового договору незалежно від того, чи було прийняття на роботу належним чином оформлене, якщо робота провадилась за розпорядженням чи з відома власника або уповноваженого ним органу.

В постанові Верховного суду від 23.01.2018 року у справі № 761/2846/16-ц зазначено, що виходячи зі змісту статті 21 КЗпП України трудовий договір спрямований на здійснення та забезпечення трудових функцій працівника. Згідно зі статтею 626 ЦК України цивільно-правовий договір є домовленістю двох або більше сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Тобто предметом трудового договору є праця людини, а предметом цивільно-правових відносин - результат такої праці. ОСОБА_5 за договором підряду особа виконує на свій ризик з використанням власних матеріалів, або матеріалів замовника, між тим, як трудовий договір передбачає, що робітник не несе відповідальності за загибель предмета його праці, підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку та забезпечується всім необхідним для діяльності.

Також належить відзначити, що пунктом 47 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» передбачено, що за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою Н-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку.

В акті за формою Н-5 зазначається категорія аварії, внаслідок якої стався нещасний випадок.

На підставі досліджених письмових доказів судом встановлено, що укладаючи договір підряду від 23.11.2016 року, заяву про прийняття на посаду ОСОБА_1 не писав, наказ про його прийняття на роботу не видавався, відомості до трудової книжки не вносились та до відділу кадрів трудова книжка не надавалась. Зазначене сторонами не оспорювалось.

Доказів того, що позивач в період укладення договору підряду №277/06-2016 від 23.11.2016 року звертався до відповідача із вимогами про внесення запису до трудової книжки про працевлаштування, як працівника підприємства, суду не надано.

Таким чином, зважаючи на те, що трудовий договір з позивачем не укладався, заробітна плата як працівнику за трудовим договором не нараховувалася, (за умовами Договору підряду грошова винагорода виконавцю робіт виплачується після підписання акту приймання-передачі виконаної роботи (розділ 1. Договору)), суд приходить до висновку, що підрядні роботи ОСОБА_1 виконувались в рамках укладеного цивільно-правового договору.

Досліджені обставини в їх сукупності свідчать, що між сторонами мали місце цивільно-правові відносини, в процесі виконання позивачем робіт за договором підряду стався нещасний випадок, що не пов'язаний з виробництвом, відповідно відсутні і підстави для складання акту за формою Н-1.

Отже, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1, слід відмовити.

Керуючись ст. ст.12, 13, 76, 81, 141 ,258, 259, 265, 353, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства " Юженергобуд" про визнання нещасного випадку, який трапився 30.11.2016 року та зобов'язання видати ОСОБА_5 форми Н-1, відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення .

У зв'язку з оголошенням в судовому засіданні вступної і резолютивної частини рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Южноукраїнського

міського суду ОСОБА_9