справа № 274/4112/18
провадження № 2/0274/2185/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

03.12.2018 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В серпні 2018 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідачів: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування жилим приміщенням - будинком № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником будинку № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області. Відповідачі - донька та онук, у зазначеному будинку не проживають на протязі останніх трьох років. Комунальні послуги не сплачують. Факт реєстрації відповідачів в належному їй будинку заважає повноцінно ним користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 03.10.2018 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідачі, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надали, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися шляхом оголошення, яке розміщене на офіційному веб-сайті Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, в судове засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до Закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Як передбачено ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Судом встановлено, що позивачка відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.07.2017 року є власником житлового будинку № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності та Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 16-18).

Відповідно до довідки Міського комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства № 7 від 09.08.2018 року № 1435, в будинку № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області зареєстровані: позивач - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, її донька - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, син - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5 та онук - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 19).

Факт не проживання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в будинку № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області, підтверджується Актом від 10.08.2018 року Міського комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства № 7 (а.с. 15).

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідачі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6 не є власниками будинку № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області, не проживають в даному будинку на протязі останніх трьох років, витрати пов'язані з утриманням майна не несуть.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Згідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що відповідачі без поважних причин не проживають за місцем своєї реєстрації протягом трьох років, а тому є всі підстави визнати їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Весняна, 30.

На підставі викладеного, керуючись ст. 405 ЦК України, ст.12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_8 такими, що втратили право користування жилим приміщенням - будинком № 30 по вул. Весняна в м. Бердичеві Житомирської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко