Провадження № 2/219/337/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2018 року Артемівський міськрайоний суд Донецької області

у складі: головуючого судді Харченко О.П.,

при секретарі Азямовій О.В.,

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бахмуті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Соледарської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа Друга бахмутська державна нотаріальна контора, -

В С Т А Н О В И В :

27.10.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, який в подальшому уточнив та вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його батько ОСОБА_2, який постійно проживав в АДРЕСА_1. Після смерті батька відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі на квартиру АДРЕСА_1, де батько був зареєстрований, а потім проживав без реєстрації по день своєї смерті. Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла мати батька позивача, тобто його бабуся ОСОБА_3, а ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер його дідусь - ОСОБА_4. Після їх смерті також відкрилася спадщина на майно, що їм належало, зокрема бабусі належало право на земельну частку (пай), яка перебувала у колективній власності КСП «Володимирівське» розміром 7,59 в умовних кадастрових гектарах вартістю 25590 грн.65 коп. Після смерті діда відкрилася спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,6690 га, розташована на території Володимирівської сільської ради Артемівського району Донецької області, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1. Вказує, що його батько за життя фактично прийняв спадщину від своїх померлих батьків, оскільки проживав разом із ними за адресою АДРЕСА_1. Тільки після його смерті з'ясувалося, що спадщину, що залишилась після смерті його батьків, він належним чином не оформив. Позивач є єдиним спадкоємцем майна, що залишилося після його смерті, а також після смерті його батьків. У даному випадку причинами, які призвели до пропуску ним строку для прийняття спадщини стали те, що він не проживав разом із батьком, а після його смерті ніяких документів на спадкове майно не збереглося, і йому довелося їх відшукувати та відновлювати, а саме документи на земельні ділянки, що належали спадкодавцям, свідоцтва про смерть усіх спадкодавців, а також про народження, про укладення шлюбу. Все це зайняло дуже багато часу та вимагало від мене значних матеріальних витрат. Вважає, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, дідуся ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, та бабусі ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року, в три місяців.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 у судове засідання не з'явилися, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Представник відповідача - Соледарської міської ради у судове засідання також не з'явився. 22.11.2018 року від імені міського голови надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника міської ради, не заперечував проти задоволення позовної заяви.

Представник третьої особи - Другої бахмутської державної нотаріальної контори, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, надав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, проти задоволення позову не заперечує.

Згідно з частиною 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданого Попаснянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області 26.08.2016 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 37 років, про що зроблено відповідний актовий запис № 13 (а. с. 12).

З наданих позивачем документів, а саме: свідоцтва про народження ОСОБА_1 та копії рішення Попаснянського районного суду від 29.10.1998 року (а. с. 16, 17) вбачається, що ОСОБА_2 є батьком позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після смерті батька позивача ОСОБА_2 відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі на квартиру АДРЕСА_1, де він був зареєстрований, а потім проживав без реєстрації по день своєї смерті, відповідно до довідки Соледарської міської ради на а. с. 19.

Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_4 року у віці 66 років померла ОСОБА_3, відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, актовий запис № 08 (а. с. 10), а ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_4 у віці 71 року, актовий запис № 25 згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 (а. с. 11).

Встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_2, тобто позивачу вони приходяться бабусею та дідусем. Факт родинних відносин між ОСОБА_2 та його батьками - ОСОБА_4 та ОСОБА_3 підтверджується рішенням Попаснянського районного суду Луганської області від 03 вересня 2018 року, яке набрало законної сили 04.10.2018 року (а. с. 78-80).

За життя ОСОБА_3 належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Володимирівське» розміром 7,59 в умовних кадастрових гектарах, на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_4 (а. с. 21).

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 034320 від 19.03.2004 року (а. с. 22) ОСОБА_6 є власником земельної ділянки площею 7,6690, розташованої на території Володимирівської сільської ради Артемівського району Донецької області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Після їх смерті відкрилася спадщина на вищевказане майно, яке у встановленому законом порядку батько позивача так і не оформив.

Згідно відповіді завідувача Другої бахмутської державної нотаріальної контори № 1707/01-16 від 30.11.2017 року (а. с. 30), яка надійшла на запит суду 04.12.2017 року, встановлено, що за даними Спадкового реєстру після померлих 17.01.2015 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_4, 28.02.2003 року ОСОБА_3, спадкові справи не відкривалися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Вказане підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру від 28.11.2017 року № 50056726, 50056933, 50056570 (а. с. 31-33).

У ч. 5 ст. 1268 ЦК України, закріплено право спадкоємця на спадщину з часу її відкриття незалежно від часу прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України особа, яка не прийняла спадщину у встановленому законом порядку, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 1272 ч. 3 ЦК України, суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, може визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, якщо визнає поважними причини, з яких було пропущено встановлений законом шести місячний строк.

Зважаючи на причини, з яких було пропущено цей строк, суд находить їх поважними та визначає позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 4, 9, 81, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272-273, 354 ЦПК України, ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Соледарської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа Друга бахмутська державна нотаріальна контора, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк, достатній для подання заяви в межах трьох місяців про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його батька ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, дідуся ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, та бабусі ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.П.Харченко