___________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/6991/18
провадження № 2/520/4959/18
УХВАЛА

27.06.2018 року суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1) про збільшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси звернулася позивач ОСОБА_1 із позовною заявою та просить збільшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на її користь на підставі рішення апеляційного суду Одеської області від 28.02.2013 року, на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, визначивши розмір аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 10000 (десять тисяч) гривень щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття.

За результатом автоматизованого розподілу цивільної справи між суддями Київського районного суду м. Одеси справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/6991/18, головуючим визначено суддю Літвінову І.А.

Предметно, субєктно та інстанційно справа відноситься до юрисдикції Київського районного суду м. Одеси.

Довідками територіального відділу ГУ ДМС України в Одеській області, одержаними на запит суду, підтверджено, що позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (ід: 001882433, видана 18.05.2018 року органом 5112) зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4; відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 (паспорт: КМ 460590, виданий 03.05.2007р. Київським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області) - за адресою: АДРЕСА_1.

У відповідності до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Адреса реєстрації відповідача територіально відноситься до Київського району міста Одеси.

Справа підсудна Київському районному суду м. Одеси на підставі частини першої статті 27 ЦПК України.

ОСОБА_1 звернулась до суду як особа, яка має цивільну процесуальну дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді, в тому числі і через представника.

Позовна заява ОСОБА_1 підписана ОСОБА_4, на підтвердження повноважень якої надані ордер серії ОД № 171082 від 01.06.2018 р. та копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1040 від 04.06.2003 р., виданого на підставі рішення Одеської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 29/69 від 28.12.2001 р.

Процесуальні строки розгляду питання щодо відкриття провадження у справі продовжені у звязку із перебування головуючого у службовому відрядженні за наказом голови Київського районного суду м. Одеси № 44-зп від 12.06.2018 р.

Підстави для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі на цій стадії цивільного процесу не встановлені.

Утім, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху у звязку із недодержанням вимогам статей 175-177 ЦПК України при її оформленні.

Так, всупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в адресах сторін не зазначені поштові індекси.

За своєю суттю адреса це умовна кодифікація місця знаходження обєкту, яка застосовується з метою поштового звязку. Правила написання адреси, встановлені Міністерством зв'язку, для забезпечення якнайшвидшого пересилання, зберігання і доставляння поштових відправлень. На всіх адресах пишеться: назва вулиці, номер будинку і квартири; назва населеного пункту, міста; назва району; назва області, індекс.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 176 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позов ОСОБА_1 підлягає грошовій оцінці, оскільки пов'язаний із збільшенням аліментних платежів. Утім, ціна позову в позовній заяві не зазначена.

За правилами п. 6 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач ціна позову визначається сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Позивачу необхідно зазначити ціну позову, враховуючи, що з визначеної ціни позову розраховується судовий збір за ставками позовної заяви майнового характеру. Сума судового збору, в разі задоволення позовних вимог підлягає стягненню з відповідача, оскільки на підставі п. 14 ч. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання заяв про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб судовий збір не справляється.

Частиною четвертою статті 175 ЦПК України встановлено, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві ОСОБА_1 підставами звільнення позивача від сплати судового збору зазначена стаття 5 Закону України «Про судовий збір» та вказано, що «від плати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення заборгованості по аліментах».

Пункт 3 частини першої статті 5 вказаного Закону має наступну редакцію: «Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів». Отже, ця стаття не містить редакції, інтерпретованої позивачем у позовній заяві, а предметом позову ОСОБА_1 є не стягнення заборгованості по аліментах, а зміна їх розміру.

Як було встановлено вище у цій ухвалі, позивач є звільненим від сплати судового збору на підставі п. 14 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», й відповідно позовна заява ОСОБА_1 вимагає уточнень у цій частині. Також немає сенсу у зазначені в позовній заяві щодо відсутності у позивача вимог стосовно стягнення з відповідача сплаченого судового збору, оскільки судовий збір позивач не сплачував, й відповідно таких витрат не поніс.

Позивач не надає попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК). Позивач користується наданим йому правом на власний розсуд, при цьому звертається увага позивача на приписи статей 133, 134 ЦПК України, якими встановлено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в звязку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; повязані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; повязані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Враховуючи наведене позивачу пропонується врахувати наслідки невиконання вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Пунктом 8 частини третьої статті 175 ЦПК України вимагається зазначати в позовній заяві перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначати щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Перелік документів, що додані до позовної заяви ОСОБА_1 не відповідає фактично доданим, оскільки в перелік не внесена копія довідки (виписки з домової книги про склад сімї та реєстрацію) № 328 від 19.03.2018 року, а також не зазначено хто є держателем оригіналу цього документу.

Пунктами 5 та 8 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Частиною першою статті 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Позивач просить збільшити розмір аліментів, які стягуються з відповідача на її користь на утримання неповнолітнього (хоча до досягнення 14 років дитина є малолітньою) за рішенням апеляційного суду Одеської області від 28.02.2013 року з 1000 (однієї) до 10 000 (десяти) тисяч гривень, при цьому не надає доказів зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із платника або одержувача аліментів. Не підтверджені й інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 192 СК України для зміни розміру аліментів.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 176 ЦПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Згідно з частиною пятою статті 177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною третьої статті 177 ЦПК України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про витребування доказів тощо.

На виконання пункту 7 частини третьої статті 175 ЦПК України позивачу також пропонується повідомити чи вживались ним заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Звертається особлива увага позивача на вимоги, встановлені статтею 95 ЦПК України щодо доказів, які подаються до суду.

Відповідно до положень вказаної процесуальної норми письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказані положення Цивільного процесуального кодексу України узгоджуються з порядком засвідчення копій документів, визначеним пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Діючими з грудня 2017 року процесуальними нормами, а саме частинами другою, четвертою, восьмою статті 83 ЦПК України встановлено, - позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Положеннями частини першої статті 78 ЦПК України суд обмежений у праві брати до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «ОСОБА_5 Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» ).

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обовязкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи виявлені недоліки при оформлені позовної заяви ОСОБА_1, на виконання вимог частини першої статті 185 ЦПК України, суддею постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачеві встановлюється строк усунення недоліків.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка справи до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та забезпечення розгляду справи без зволікань, з додержанням розумних строків, в порядку спрощеного позовного провадження, наслідком чого є економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, повязаних із безпосереднім розглядом справи.

Керуючись ст. ст. 95, 175-177, 185, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1) про збільшення розміру аліментів- залишити без руху.

Встановити позивачеві строк усунення недоліків шляхом повного виконання вимог, встановлених статтями 95, 175-177 ЦПК України щодо форми, змісту та порядку подання позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали.

Забезпечити позивачу умови для засвідчення копій письмових доказів, доданих до позовної заяви безпосередньо у приміщені суду. Обовязок по виконанню цієї частини ухвали покласти на секретаря судового засідання Молодова В.С.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою до суду, розяснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Літвінова І. А.