Справа № 761/7538/18
Провадження № 2/761/4597/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

при секретарі Триндюк А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Першої Київської державної нотаріальної контори, Київської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом та відповідно до заяви про уточнення позовних вимог просив суд: визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на ? частку квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_3, про що 12 липня 2017 року складено відповідний актовий запис № 11085 відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Після смерті ОСОБА_3 в Першій Київській державній нотаріальній конторі була заведена спадкова справа № 1173/2017. 06..02.2018 року позивач подав заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири АДРЕСА_1. Державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори було розглянуто подану заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири АДРЕСА_1, з якої ? частка належала померлому ОСОБА_3 та ? частка належала його дружині ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, спадкоємцем якої був її чоловік ОСОБА_3, який прийняв спадщину, однак не оформив своїх спадкових прав. Постановою від 06.02.2018 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 14/2 частку квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу, який підтверджує право власності на ? частку квартири на ім'я померлого.

В судове засідання позивач та його представник не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Представник позивача подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив задовольнити та провести розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача 1 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав відзив на позов, в якому просив розглядати справу за відсутності представника, щодо вирішення справи просив прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Представник відповідача 2 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав відзив на позов, в якому просив розглядати справу за відсутності представника, щодо вирішення справи поклалися на розсуд суду.

Третя особа в судове засідання не з'явилася, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 19.10.2017 року, про що зроблено відповідний актовий запис 11085.

Позивач є рідним сином померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме квартиру АДРЕСА_1.

Позивач звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

06.02.2018 року державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3, у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документа, який підтверджує право власності на ? частку вказаної квартири на ім'я померлого.

Як вбачається з інформаційної довідки КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 09.11.2017 року, згідно даних реєстрованих книг Бюро, АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в рівних долях. На підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Київською міською державною нотаріальною конторою № 1 від 02.02.2004 року.

Згідно відповіді Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 31.10.2017 року станом на ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 були зареєстровані: ОСОБА_5 з 16.03.2004 року та ОСОБА_3 з 16.03.2004 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 19.12.2016 року, про що зроблено відповідний актовий запис №19404.

Згідно з інформацією, наявною в матеріалах спадкової справи, спадкоємцями першої черги після її смерті був чоловік, тобто померлий спадкодавець, який постійно проживав та був зареєстрований в спірній квартирі.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Виходячи з цього, ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 але не встиг оформити свої спадкові права.

Таким чином, на момент смерті спадкодавця ОСОБА_3 він був власником квартири АДРЕСА_1.

Позивач у встановлений строк звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, третя особа ОСОБА_2 також звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 та частиною 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ч. 1 ст. 316 ЦК України).

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України).

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ст. 328 ЦК України).

Відповідно до ст. 392 ЦПК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, оскільки судом встановлено, що позивач та третя особа, є спадкоємцями за законом, при цьому позивач позбавлений можливості отримати правоустановлюючий документ на квартиру, тому позовні вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 392, 1216, 1226, 1261, 1268, 1269,1270, 1276, 1296 ЦК України,ст.ст. 12, 13, 76-81, 142, 206, 223, 247, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Першої Київської державної нотаріальної контори, Київської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на ? частку квартири АДРЕСА_1 після померлогоІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України рішення суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: