Справа № 309/2126/18
Провадження № 2/309/1425/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 листопада 2018 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: головуючого-судді Довжанин М. М.
за участю секретаря судового засідання Данило І.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Драгівська сільська рада про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом зняття з реєстраційного обліку за місцем реєстрації, -
Позивачка звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що вона є власницею житлового будинку № 1 по вул. Комарова у с. Драгово Хустського району Закарпатської області. Відповідачка звернулася до позивачки із проханням прописати її тимчасово у будинку № 1 по вул. Комарова у с. Драгово, оскільки вона не мала зареєстрованого місця проживання, була вагітною та готувалася стати матірю. Відсутність реєстрації не давала їй можливість народити у м. Хуст та оформити документи на дитину після її народження. Позивачка погодилася, оскільки мала народитися онука. Фактично син позивачки та відповідачка одружилися лише через вагітність відповідачки. 19 грудня 2016 року шлюб між її сином ОСОБА_3 та відповідачкою розірвано. Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 разом з доньками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, виїхали у Чеську республіку, де на даний час проживають. Відповідачка не виконує обовязки, повязані з утриманням житлового будинку та оплатою комунальних послуг. У добровільному порядку знятися з реєстрації із своїми малолітніми дітьми: доньками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 відмовляється. Реєстрація відповідачки та її доньок у будинку створює позивачці незручності у користуванні її власністю, позбавляє її можливості оформити субсидії та користуватися пільгами. Просить суд винести рішення, яким визнати відповідачку та її дітей такими, що втратили право користування житловим будинком № 1 по вул. Комарова у с. Драгово Хустського району Закарпатської області.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася. До суду надіслала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила суд позов задовольнити, посилаючись на наведені в заяві обставини.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Причини неявки суду невідомі.
Представник третьої особи: Драгівської сільської ради в судове засідання не зявився. До суду надійшла заява від сільського голови про розгляд справи у відсутності представника Драгівської сільської ради.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилося.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власницею будинку № 1 по вул. Комарова у с. Драгово Хустського району Закарпатської області, що стверджується копією свідоцтва про право власності № 78 від 20.09.2004 року.
Згідно будинкової книги за адресою: с. Драгово, вул. Комарова № 1 Хустського району, крім позивачки зареєстрованими також є її колишня невістка ОСОБА_2 та її малолітні онуки: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.
Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 19 грудня 2016 року шлюб між сином позивачки ОСОБА_6 та відповідачкою ОСОБА_2 розірвано.

Згідно довідки Драгівської сільської ради від 16.07.2018 року № 1091 відповідачка ОСОБА_2 та її доньки ОСОБА_5, ОСОБА_5 за адресою: с. Драгово, вул. Комарова № 1 Хустського району не проживають.

Як вбачається з акту обстеження матеріально побутових умов від 16.07.2018 року, в ході обстеження матеріально-побутових умов громадянки ОСОБА_1 мешканки ІНФОРМАЦІЯ_4, встановлено, що за вказаною адресою відповідачка ОСОБА_2 та її малолітні доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 з 2016 року фактично не проживає у звязку з постійним місцем проживання у Чехії.

Як зясовано у ході судового розгляду, реєстрація місця проживання відповідачки з дітьми у даному будинку створює для позивачки перешкоди у користуванні майном. Так, позивачка вимушена нести додаткові витрати зі сплати комунальних послуг, а також дана обставина позбавляє її можливості отримати соціальні пільги, які передбачені законом.

Суд вважає, що наявність реєстрації місця проживання відповідачки та її дітей у будинку позивачки порушує права та інтереси останньої, повязані з розпорядженням та користуванням належним їй майном, але жодним чином не впливає та не буде впливати у майбутньому на збільшення або зменшення прав відповідачки.

Відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Частиною 2 ст. 107 ЖК України визначено, що у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті, договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Оскільки відповідачка ОСОБА_2 та її малолітні діти: доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 у будинку, належному позивачці, не проживає тривалий період (більше року), не сплачує комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню будинку, не приймає участі у спільному побуті, а їх реєстрація порушує права та інтереси позивачки, повязані з розпорядженням та користуванням належним їй майном, суд приходить до висновку, що відповідачку разом з дітьми слід визнати такими, що втратили право користування належним позивачці житловим будинком.

Судові витрати по справі у виді сплаченого позивачкою ОСОБА_1 судового збору відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідачки на користь позивачки.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 211, 223, 247, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 107 ЖК України, ст. 391, 405 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 та її малолітніх доньок: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, такими, що втратив право на користування житловим будинком № 1 по вул. Комарова у с. Драгово Хустського району Закарпатської області.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704,80 гривень судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_7

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_7