Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Рудь Н.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення. Свої вимоги мотивував тим, що він є власником 1/3 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, а відповідачам - 2/3 частини спірної квартири. Відповідачі не впускають позивача до спірної квартири та чинять перешкоди у користуванні позивачем правом власності. У зв'язку з чим просить про зобов'язання відповідачів не чинити перешкоди у користуванні квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 шляхом вселення.

20 жовтня 2017 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення залишено без руху.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2017 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

20 вересня 2018 року ухвалою суду у задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про зупинення провадження у справі відмовлено.

Крім того, 20 вересня 2018 року ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

25 жовтня 2018 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог.

Позивач у судове засідання не з'явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідачі судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

Судові повістки про виклик відповідачів в судове засідання в порядку ст. 130 ЦПК України не вручені з відміткою - "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності позивача та відповідача в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Позивач є власником 1/3 частини квартири № 18, що знаходиться в буд. 3 по вул. Райдужна в місті Києві (а.с. 6, 7, 158-159).

Відповідачі є власниками 2/3 частин квартири № 18, що знаходиться в буд. 3 по вул. Райдужна в місті Києві (а.с. 119-120, 121-122).

Позивачем заявлено вимоги про зобов'язання відповідачів не чинити перешкоди у користуванні квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 шляхом вселення.

На підтвердження заявлених вимог позивачем надано копію висновку ДОП Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 від 14 серпня 2017 року про закінчення перевірки по заяві ОСОБА_1 з приводу того, що співвласники квартири АДРЕСА_2 не впускають його до приміщення квартири (а.с.156).

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідачі не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. 316 ЦК України).

Згідно із ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Право користування полягає в тому, що власник має юридично закріплену можливість використовувати корисні якості речі (майна) для себе, здобувати з цього користь, вигоду. Право розпорядження означає юридично забезпечену можливість встановлювати, змінювати, припиняти юридичну долю речі (майна). Право розпорядження закріплює абсолютну владу власника над річчю (майном), яка може виражатися навіть у відчуженні або знищенні речі (майна).

Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (ст. 321 ЦК України).

Статтею 379 ЦК України передбачено, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них (ст.380 ЦК України). Відповідно до ст.383 ЦК України квартира використовується власником для власного проживання та проживання членів його сім'ї.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст. 391 ЦК України).

Судом встановлено, що позивач є власником 1/3 частини спірної квартири, а власниками 2/3 частин - є відповідачі, які чинять позивачу перешкоди у користуванні правом власності.

З урахуванням викладеного позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення підлягають задоволенню повністю: усунути перешкоди у користуванні правом власності ОСОБА_1 шляхом вселення в квартиру за адресою: АДРЕСА_3.

При поданні заяви заявником сплачено судовий збір у розмірі 640 грн. 00 коп., відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідачів підлягає стягненню судовий збір на користь позивача у розмірі по 320,00 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст. 41, 129 Конституції України, ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, 383, 391 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення задовольнити повністю.

Усунути перешкоди у користуванні правом власності ОСОБА_1 шляхом вселення в квартиру за адресою: АДРЕСА_3.

Стягнути з ОСОБА_2, проживаючого за адресою: 02218, АДРЕСА_4, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, проживаючого за адресою: 02068, АДРЕСА_5, витрати по сплаті судового збору у розмірі 320 (триста двадцять) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 проживаючої за адресою: 02218, АДРЕСА_4, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, проживаючого за адресою: 02068, АДРЕСА_5, витрати по сплаті судового збору у розмірі 320 (триста двадцять) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 30 листопада 2018 року.

Суддя Н. Є. Арапіна