ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 529/594/18 Номер провадження 22-ц/814/670/18Головуючий у 1-й інстанції Гвоздик А.Є. Доповідач ап. інст. Кривчун Т. О.
У Х В А Л А

05 грудня 2018 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду цивільних справах Полтавського апеляційного суду Кривчун Т.О., перевіривши на відповідність нормам цивільного процесуального законодавства апеляційної скарги представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на додаткове рішення Диканського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - відділ опіки та піклування Великорудківської сільської ради Диканського району Полтавської області, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею,-

В С Т А Н О В И Л А:

Додатковим рішенням у цивільній справі № 529/594/18 за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_2, третя особа, яка незаявляє самостійнихвимог - відділ опіки і піклування Великорудківської сільської ради Диканського району Полтавської області, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, доповнено рішення Диканського районного суду Полтавської області від 03.09.2018 року двома абзацами.

Визначити такий спосіб участі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у спілкуванні та вихованні неповнолітньої дитини ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1:систематичні побачення з дочкою та онукою кожної п'ятниці з 17-ї години до 20-ї години неділі за місцем проживання батька ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 та за місцем проживання діда ОСОБА_5 по АДРЕСА_2 а також на період канікул.

Не погоджуючись з вказаним додатковим рішенням суду представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 подала на неї апеляційну скаргу.

Ухвалою апеляційного суду Полтавської області від 27 листопада 2018 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на додаткове рішення Диканського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2018 року, залишено без руху та надано строк для усунення недоліків щодо надання доказів сплати судового збору у розмірі 1057,20 грн., який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали. Роз'яснено, що у випадкуне усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

В даній ухвалі зазначено, що оригінал квитанції про сплату повинен бути наданий суду.

При цьому, у поданій до апеляційного суду заяві адвоката ОСОБА_3 на усунення недоліків апеляційної скарги згідно ухвали апеляційного суду Полтавської області від 27 листопада 2018 року, зазначалось, що апелянтом сплачено судовий збір у розмірі 1057,20 грн. та як додаток до даної заяви вказано оригінал квитанції про сплату судового збору від 03.12.2018 року на суму 1057,20 грн.

Проте, як убачається, апелянтом до вказаної заяви додано не оригінал квитанції про сплату судового збору, а її копію.

Відповідно до п. 3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10 Законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відтак, суд не може визнати належним доказом на підтвердження сплати апелянтом судового збору надану копію квитанції, а тому для забезпечення права на судовий захист та з метою повного і об'єктивного перегляду апеляційної скарги, суд приходить до висновку про необхідність продовження процесуального строку та надання часу для усунення недоліків, які були підставою для залишення апеляційної скарги без руху, а саме щодо надання оригіналу квитанції на підтвердження сплати нею судового збору.

З аналізу вимог ст. 127 ЦПК України, суд наділений правом продовжити встановлений процесуальний строк.

За таких обставин апеляційна інстанція позбавлена можливості відкрити провадження у справі, а тому необхідно продовжити апелянту процесуальний строк, що не перевищує десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Продовжити представнику ОСОБА_2 - адвокату ОСОБА_3строк на усунення недоліків апеляційної скарги на додаткове рішення Диканського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2018 року - надавши апелянту строк на усунення вказаних недоліків, що не перевищує десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз'яснити, що вразі невиконання вимог ухвали, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.О. Кривчун