22.11.2018 Справа № 363/264/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2018 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Рудюка О.Д.,

за участі секретаря Клименко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, мотивуючи свої вимоги тим, що з відповідачем ОСОБА_2 вони перебувають у шлюбі з 29 липня 2014 року. Від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне подружнє життя не склалося по тій причині, що під час сумісного проживання у них виявилась різні погляди на життя, на ведення домашнього господарства. Відповідач залишив позивача з дитиною і пішов проживати в інше місце. Шлюбно-сімейні стосунки припинені, сторони проживають окремо більше двох років, спільного господарства не ведуть, у кожного свій бюджет. На даний час дитина проживає разом з позивачем і знаходяться на повному утриманні позивача. Відповідач не надає матеріальної підтримки, та не бере участі у вихованні дітей.

На підставі викладеного, позивач просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище «Ільїна», стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дитини у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви і до досягнення дитиною повноліття.

20 квітня 2018 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та прийнято до свого провадження.

Позивач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Термін на примирення не потрібен.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду клопотання в якому просив розглянути справу без його участі та без участі представника відповідача.

15 червня 2018 року ОСОБА_2 подав до суду відзив на позовну заяву, з якої вбачається, що відповідач з метою достовірного встановлення і підтвердження батьківства або доведення відсутності кровного споріднення батьківства подав до суду зустрічну позовну заяву про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини та клопотання про призначення молекулярної генетичної експертизи на проведення ДНК-тесту на батьківство, у зв'язку із чим відповідач просить суд залишити позовні вимоги про стягнення аліментів без задоволення.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Порядок припинення шлюбу врегульовано главою 11 СК України.

Відповідно до пункту 2 статті 104 СК України розірвання шлюбу є однією із законодавчо визначених підстав його припинення.

Право на розірвання шлюбу ґрунтується нормами статей 105-114 СК України.

Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При прийнятті рішення, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Сторони перебувають у шлюбі з 29 листопада 2014 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_3, видане відділом державного реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1206.

Сумісне життя сторін не склалося по тій причині, що у сторін втрачена основа подружніх відносин і почуття любові один до одного.

Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття. Мають право без будь-якої обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя ( ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.

Оцінивши в сукупності зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя і збереження сім'ї ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стало неможливими, оскільки суперечить їхнім інтересам, тому шлюб підлягає розірванню.

Від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_4 виданого виконавчим комітетом Хотянівської сільської ради Вишгородського району Київської області, актовий запис № 2.

Дитина проживає разом з ОСОБА_1 та знаходиться на її утриманні, що підтверджується довідкою № 83 виданої Хотянівською сільською радою Вишгородського району Київської області 14 лютого 2018 року.

Відповідач не надає матеріальної допомоги на утримання дитини та не бере участі у її вихованні, що підтверджується його поясненнями у відзиві на позовну заяву, в якому він зазначає, що з моменту народження дитини та по даний час ніколи дитини не бачив та є сумніви щодо того, що він являється біологічним батьком дитини, у зв'язку із чим ним до суду подано позовну заяву про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини.

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів.

Згідно ч. 1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Згідно ч. 1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Згідно ч. 2 ст. 84 СК України, дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини до досягнення дитиною трьох років.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про охорону дитинства від 26 квітня 2001 року № 2402-ІІІ, кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного інтелектуального, морального, культурного і соціального розвитку.

Зі змісту положень ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради Української РСР від 27 лютого 1991 року № 789-ХІІ, частин 7, 8 ст. 7 СК України, вбачається, що під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з якнайкращого забезпечення інтересів дітей.

Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України аліменти на дитину присуджуються в частці від заробітку (доходу) її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII, прожитковий мінімум на дітей віком до 6 років: з 1 січня 2018 року - 1492 гривні, з 1 липня - 1559 гривень, з 1 грудня - 1626 гривень.

При визначенні розміру частки заробітку (доходу), яка буде стягуватися, як аліменти на дітей, суд бере до уваги те, що діти перебувають на утриманні позивачки, а також матеріальний стан платника аліментів, з врахуванням потреб дитини, її віку та вимоги ст. 182 СК України.

Враховуючи прожитковий мінімум для дитини відповідного віку, ту обставину, що мати нарівні з батьком повинна утримувати дитину, суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягувати аліменти у розмірі 1/3 частки від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплаченого ним при подачі позовної заяви судового збору.

Також, на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає, що з відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати.

Керуючись статтями 24, 104, 110, 112, 180, 182, 183 СК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 2263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 29 листопада 2014 року, відділом державного реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1206 - розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити дружині дошлюбне прізвище «Ільїна».

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_1, проживаючого: 04071, АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_2, проживаючої: АДРЕСА_2) аліменти на утримання дитини - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 22 січня 2018 року і до досягнення дитиною повноліття.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_1, проживаючого: 04071, АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_2, проживаючої: АДРЕСА_2) витрати пов'язані зі сплатою судового збору у розмірі 704,80 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_1, проживаючого: 04071, АДРЕСА_1) на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_2, адреса проживання: АДРЕСА_2

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_1, адреса проживання: 04071, АДРЕСА_1.

Суддя О.Д.Рудюк