справа № 274/3820/18
провадження № 2/0274/2102/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

26.11.2018 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В липні 2018 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - будинком № 143 кв. 1 по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником будинку № 143 кв. 1 по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області. Відповідач, син позивачки, у зазначеному будинку не проживає з 2011 року, оскільки створив сім'ю і поїхав до Російської Федерації, де проживає і на даний час, адреса його місцезнаходження позивачці невідома. Факт реєстрації відповідача в належному позивачці будинку заважає повноцінно ним користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 07.09.2018 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надав, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся шляхом оголошення, яке розміщене на офіційному веб-сайті Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до Закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Як передбачено ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Судом встановлено, що позивачка відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом № 3-2433 від 28.09.2009 року є власником житлового АДРЕСА_1 по по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно та Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 8-10).

Відповідно до довідки Великоп'ятигірської сільської ради Бердичівського району Житомирської області № 85 від 23.07.2018 року, АДРЕСА_2 по по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області зареєстровані: позивач - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та її сина - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 8).

Факт не проживання відповідача ОСОБА_2 АДРЕСА_3 по по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області підтверджується актом № 3 від 25.07.2018 року Великоп'ятигірської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (а.с. 7).

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 не є власником АДРЕСА_4 по по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області, не проживає в даному будинку з 2011 року, витрати пов'язані з утриманням майна не несе.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Згідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що відповідач без поважної причини не проживає за місцем своєї реєстрації з 2011 року, а тому є всі підстави визнати його таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_5.

На підставі викладеного, керуючись ст. 405 ЦК України, ст.12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - будинком № 143 кв. 1 по вул. Козацька в с. Мирне Бердичівського району Житомирської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко