Справа №403/348/18
Провадження №2/403/187/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2018 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого: Годованець І. А.

при секретарі: Остапенко Н. М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Устинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про тлумачення заповіту в частині спадкового майна,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 сільської ради про тлумачення заповіту в частині спадкового майна. Позовні вимоги мотивуються тим, що тлумачення заповіту може бути здійснено після відкриття спадщини самими спадкодавцями. На вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, подав письмову заяву про проведення судового розгляду справи у його відсутність, просить задовольнити позовні вимоги про тлумачення заповіту в частині спадкового майна.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявилася, подала письмову заяву про проведення судового розгляду справи у її відсутність, не заперечує проти позовних вимог позивача ОСОБА_1 про тлумачення заповіту в частині спадкового майна.

В судове засідання представник відповідача ОСОБА_3 сільської ради ОСОБА_4 не зявилася, подала письмову заяву про проведення судового розгляду справи у відсутність представника, не заперечує проти позовних вимог позивача ОСОБА_1 про тлумачення заповіту в частині спадкового майна.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Статтями 1216, 1217, 1218 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У Державному акті на право приватної власності на землю, серія І-КР №008249, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю ОСОБА_3 сільською радою Устинівського району Кіровоградської області 26 березня 2001 року за №163, виданого громадянину України ОСОБА_5, зазначено, що йому передано у приватну власність земельну ділянку, площею 7.57 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області.

За заповітним розпорядженням ОСОБА_5 від 14 квітня 2015 року, посвідченого секретарем виконкому ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області ОСОБА_4, спадкоємцями за заповітом є: ОСОБА_1 на земельну ділянку, площею 3.78 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради; ОСОБА_2 на земельну ділянку, площею 3.79 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради.

ОСОБА_5 помер 04 травня 2017 року (актовий запис про смерть ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №4 від 04 травня 2017 року).

Статтями 1233, ч.1 ст.1235, 1254 ЦК України встановлено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Якщо новий заповіт, складений заповідачем, був визнаний недійсним, чинність попереднього заповіту не відновлюється, крім випадків, встановлених статтями 225 і 231 цього Кодексу. Заповідач має право у будь-який час внести до заповіту зміни. Скасування заповіту, внесення до нього змін провадяться заповідачем особисто. Скасування заповіту, внесення до нього змін провадяться у порядку, встановленому цим Кодексом для посвідчення заповіту і підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

ОСОБА_5 заповітне розпорядження від 14 квітня 2015 року, посвідчене секретарем виконкому ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області ОСОБА_4, не скасовано повністю або в частині. Внаслідок смерті ОСОБА_5, за заповітним розпорядженням, відкрилася спадщина на спадкове майно - на земельну ділянку, площею 7.57 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкомцями за заповітним розпорядженням спадкодавця ОСОБА_5 відповідно до ч.1 ст.12323 ЦК України, так як право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Статтею 1256 ЦК України встановлено, що тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу.

Загальним правилом тлумачення заповітів є тлумачення його самими спадкоємцями, а лише за наявності між ними спору - судом. Тлумачення заповіту має на меті усунення незрозумілостей у буквальному змісті заповіту, при цьому повинна забезпечуватись найбільш повна реалізація не тільки дійсної, а й припустимої волі спадкодавця. Потреба у тлумаченні виникає тоді, коли заповіт містить суперечливі положення, що ускладнюють його виконання. При тлумаченні заповіту аналізується як буквальне значення слів і понять, так і мета заповіту, сутність кожного із положень, викладених у заповіті, ураховуються інші обставини, що мають істотне значення.

Статтею ч.1 ст.1225, ст.1233 ЦК України встановлено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Для визначення справжньої волі спадкодавця за заповітом ОСОБА_5 необхідно брати до уваги мету правочину, подальшу його поведінку (ч.4 ст.213 ЦК).

У статті 1236 ЦК України зазначено, що заповідач має право охопити заповітом права та обов'язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов'язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Якщо заповідач розподілив між спадкоємцями у заповіті лише свої права, до спадкоємців, яких він призначив, переходить та частина його обов'язків, що є пропорційною до одержаних ними прав. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.

ОСОБА_5 у заповітному розпорядженні від 14 квітня 2015 року, посвідченого секретарем виконкому ОСОБА_3 сільської ради ОСОБА_4, зазначено, що спадкоємцями за заповітом є: ОСОБА_1 на земельну ділянку, площею 3.78 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради; ОСОБА_2 на земельну ділянку, площею 3.79 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради.

У заповітному розпорядженні ОСОБА_5 від 14 квітня 2015 року, посвідченого секретарем виконкому ОСОБА_3 сільської ради ОСОБА_4 зазначено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом на земельну ділянку, площею 3.78 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради, коли відповідно до "Книга Шоста. Спадкове право" "Глави 84. Загальні положення про спадкування" та "Глави 85. Спадкування за заповітом" Цивільного кодексу України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями кілька фізичних осіб щодо усієї спадщини або її частини із зазначенням розміру частки спадкоємця у спадковому майні.

ОСОБА_5 до заповітного розпорядження від 14 квітня 2015 року, посвідченого секретарем виконкому ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області ОСОБА_4, не внесено змін щодо розміру частки у спадщині кожного із спадкоємців або особи спадкоємця за заповітом.

Позивач ОСОБА_1 не може іншим шляхом підтвердити волю спадкодавця за заповітом ОСОБА_5 про частки у спадщині кожного із спадкоємців за заповітом, які є рівними ніж шляхом тлумачення заповіту.

Вирішуючи питання тлумачення правочину судом враховується, що цивільне судочинство направлене на захист прав та інтересів громадян.

Встановлені судом обставини, що підтверджуються письмовими доказами, обгрунтовують та підтверджують волю спадкодавця за заповітним розпорядженням ОСОБА_5 на те, щоб спадкоємці ОСОБА_1 та ОСОБА_2 успадкували після його смерті земельну ділянку, площею 7,57 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради у рівних частках. Таким чином, частка кожного із спадкоємців за заповітним розпорядженням становить по 1/2 частці у спадковому майні.

При встановлених обставинах, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 сільської ради про тлумачення заповіту в частині спадкового майна підлягають задоволенню, як обгрунтовані.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.151 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Судові витрати по справі за заявою позивача ОСОБА_1 відшкодованню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 263-265, 282 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити. Розтлумачити, що в заповіті, складеному 14 квітня 2015 року ОСОБА_5 та посвідченого секретарем виконавчого комітету ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області 14 квітня 2015 року і зареєстрованому за реєстровим №07, ОСОБА_5 на підставі Державного акта на право приватної власності на землю, серія І-КР №008249, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю ОСОБА_3 сільською радою Устинівського району Кіровоградської області 26 березня 2001 року за №163, ОСОБА_5, заповідаючи ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 3.78 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради мав на увазі (заповів) ОСОБА_1 право на 1/2 (одну другу) частку із належної йому на праві власності земельної ділянки, площею 7.57 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.151 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Судові витрати по справі за заявою позивача ОСОБА_1 відшкодованню не підлягають.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його отримання. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області. До приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із новою редакцією ЦПК України, апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через суд першої інстанції, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судом за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією ЦПК України.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_6