РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

при секретарі Найдишак В.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в м.Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Херсонський бавовняний комбінат» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що з 1984 року по 20.05.2013 року вона працювала на ВАТ «Херсонський бавовняний комбінат» на посаді ткалі 5 розряду ткацького виробництва. На день звільнення з позивачем не розрахувалися. На теперішній час заборгованість по заробітній платі складає 4116,78 грн., яка не виплачена до теперішнього часу. Позивач вважає, що дії відповідача є незаконними, оскільки відповідно до ст.116 КЗпП України відповідач повинен виплати йому середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку. На підставі викладеного, просить суд стягнути з ВАТ «Херсонський бавовняний комбінат» на користь позивача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.03.2017 року по 05.09.2018 року в сумі 23265,60 гривень, судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 06.09.2018 року було відкрито провадження в справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представник відповідача отримав ухвалу про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками 24.09.2018 року, відзиву та клопотань до суду не надав.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Від сторін клопотання про проведення розгляду справи з їх викликом в судове засідання не надійшло, тому суд провів розгляд справи за наявними у ній матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до ч.2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, оскільки відповідно до ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Відповідно до ст.117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до п.2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 8 лютого 1995 року № 100, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється, виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Відповідно до п.20 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» суд на підставіст.117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

ОСОБА_1 з 1984 року по 20.05.2013 року перебувала у трудових відносинах з Відкритим акціонерним товариством «Херсонський бавовняний комбінат» на посаді ткалі 5 розряду ткацького виробництва.

20.05.2013 року ОСОБА_1 звільнено з посади, про що зроблений відповідний запис в трудовій книжці.

Відповідно довідки №4/34/25-5-595 від 20.05.2013 року, виданої ВАТ «ХБК», на день звільнення ОСОБА_1 20.05.2013 року сума, яка підлягає видачі на руки, складає 4116,78 гривень.

Відповідно довідки №4/34/25-5-515, виданої ВАТ «ХБК», середньомісячна заробітна плата ОСОБА_1 складає 1320,48 гривень.

На теперішній час позивачу не виплачено заборгованість по заробітній платі.

Середньоденний заробіток згідно довідки складає 62,88 грн. Середній заробіток за час затримки розрахунку складає: 370 днів * 62,88 грн. = 23265,60 грн.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 21.03.2017 року стягнуто з ВАТ «Херсонський бавовняний комбінат» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 31943,04 грн. за період з 30.01.2015 року по 21.03.2017 року, що визначена без вирахування податків, обовязкових внесків і платежів, що підлягають відрахуванню.

Відповідно до вимог ч.ч.2, 3 ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством.

Таким чином, оскільки позивачу при звільненні не були виплачені належні їй суми від підприємства в день звільнення з вини відповідача та погашення заборгованості по заробітній платі на час розгляду справи відповідачем не здійснено, порушене право позивача на отримання належних йому сум при звільненні у встановлені законом строки - підлягає судовому захисту.

Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за весь період затримки розрахунку, що відповідає вимогам ст.117 КЗпП України, відповідно позов підлягає задоволенню.

Також, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 гривень.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 258-259, 264-265, 274, 279, 355 ЦПК України, ст.ст.116,117 КЗпП України, суддя

вирішила:

Позов ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Херсонський бавовняний комбінат» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні задовольнити.

Стягнути з Відкритого акціонерного товариства «Херсонський бавовняний комбінат» на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.03.2017 року по 05.09.2018 року в сумі 23265,60 гривень.

Стягнути з Відкритого акціонерного товариства «Херсонський бавовняний комбінат» на користь держави судовий збір в сумі 704,80 гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.І.Майдан