Справа № 236/4321/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" грудня 2018 р. м.Лиман

Суддя Краснолиманського міського суду Донецької області Саржевська І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до 21 державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби з надзвичайних ситуацій у Донецькій області про стягнення додаткової заробітної плати,

ВСТАНОВИЛА:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до 21 державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби з надзвичайних ситуацій у Донецькій області про стягнення додаткової заробітної плати.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин. Суди розглядають справи в порядку позовного (загального або спрощеного), наказного та окремого провадження (ч.2 ст. 19 ЦПК України).

Так, статтею 5 чинного ЦПК України, передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до вимог, змісту та матеріалів позову ОСОБА_1 перебував на службі в підрозділах Державної служби України з надзвичайних ситуацій.

Статтею 13 ЦПК України визначено диспозитивність цивільного судочинства - принцип, згідно з яким сторони в процесі вільно розпоряджаються своїми матеріальними і процесуальними правами. Отже йдеться в першу чергу про принцип диспозитивності саме для сторін. Цим кодексом позивач наділений правом визначати особу, яка є відповідачем.

Ця ж норма - про дискреційне право позивача щодо визначення складу учасників судового розгляду - визначена й іншими процесуальними нормативними актами України.

У вищевказаному позові позивач визначив відповідачем юридичну особу: 21 державний пожежно-рятувального загін Головного управління державної служби. І це його дискреційне (владне, на його розсуд) право.

Відповідно до п.15 Постанови Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 « Про затвердження Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», ДСНС є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Казначейства.

Відповідно до п.1.2,4, ст. 101 Кодексу цивільного захисту, служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. Час проходження особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту зараховується до їхнього страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби відповідно до закону.

Відповідно до п.17 ст. 4 КАСУ, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 1,2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Отже, враховуючи суб'єктний склад учасників справи, характер правовідносин, що склались між ними, приходжу до висновку, що даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, та має бути вирішений адміністративним судом.

Керуючись ст. 186, 260, ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у відкритті провадження за позовною ОСОБА_1 до 21 державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служб из надзвичайних ситуацій у Донецькій області про стягнення додаткової заробітної плати.

Ухвала набрала законної сили, але може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення до Донецького апеляційного суду.

Суддя -