Провадження №2/554/4352/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2018 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави, в складі суду :

судді Блажко І.О.

при секретарі - Кучеренко В.В.

за участю представника позивача/відповідача - ОСОБА_1

представника відповідача/позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до територіальної громади м.Полтави в особі Полтавської міської ради, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно,

зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Четверта Полтавська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, факту належності заповіту, визначення частки у спільному майні та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулись до суду із позовною заявою до територіальної громади м.Полтави в особі Полтавської міської ради, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно. В якій прохали: визнати за ОСОБА_4, ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_6 по ? частині за кожним на квартиру АДРЕСА_9 в житлово-будівельному кооперативі «Автомобіліст». В обґрунтування позову зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла їхня мати ОСОБА_6 Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. У встановлений законом строк позивачі звернулися до Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини за законом. Згідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №36168154 від 20.12.2013 року було зареєстровано спадкову справу після смерті ОСОБА_6 Постановою державного нотаріусу Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори №1799/0231 від 09.12.2017 року їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_6 на частину квартири АДРЕСА_9 в зв'язку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на вищевказане майно. Вважають, що спадкодавець ОСОБА_6 правомірно набула право власності на ? частину квартири. Зокрема, згідно свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок квартира АДРЕСА_9 належить ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 Після смерті ОСОБА_7 в Четвертій полтавській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №174/1999 рік. Спадкування відбувалось за заповітом, який складений на ім'я дочки ОСОБА_6 і сина ОСОБА_5 в рівних частинах тобто по ? за кожним. Інших заяв про прийняття чи відмову від спадщини в спадковій справі немає. ОСОБА_5 вважає, що розмір часток співвласників є іншим. ОСОБА_6 за життя не встигла оформити свідоцтво про право на спадщину на свою ? частину квартири, а оригінал свідоцтва про право власності на квартиру на ім'я ОСОБА_7 вважають втраченим, тому вони і звертаються до суду з даним позовом.

28 грудня 2017 року ухвалою судді Кулешової Л.В. відкрито провадження у справі. (а.с. 18).

24 січня 2018 року ухвалою суду прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Четверта Полтавська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, факту належності заповіту, визначення частки у спільному майні та визнання права власності на майно в порядку спадкування. (а.с.82).

30 травня 2018 року ухвалою суду закрито підготовче провадження. Призначено розгляд справи по суті. В судове засідання викликано учасників справи, свідків. (а.с.150).

02 жовтня 2018 року згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Октябрського районного суду м.Полтави від 02.10.2018 цивільну справу передано у зв»язку з звільненням судді Кулешової Л.В., та ухвалою судді Блажко І.О. прийнято до провадження (а.с.191).

В судовому засіданні представник ОСОБА_3, ОСОБА_4 за ордером ОСОБА_1 первісний позов підтримав. Прохав задовольнити в повному обсязі. Проти задоволення зустрічного позову заперечував частково та прохав прийняти до уваги міркування викладені у відзиві при винесенні рішення у цивільний справі. Пояснив, що позовні вимоги по зустрічному позову не підлягають задоволенню в частині визначення розміру частки померлої ОСОБА_7 і померлого ОСОБА_8 по ? частині за кожним, та визнання права власності не за ОСОБА_5 на спадкове майно - ? частини квартири по АДРЕСА_9 після смерті матері ОСОБА_7 та батька ОСОБА_8 Вважає вказані позовні вимоги необґрунтованими не підтвердженими належними письмовими доказами, а тому не підлягають задоволенню. Крім того, ОСОБА_5 застосовує до спірних правовідносин норми матеріального права, які не підлягають застосуванню в даному випадку. Зокрема, в обгрунтування позовних вимог зазначає, що спірна квартира по АДРЕСА_9 була набута в період шлюбу між його батьком ОСОБА_8 і матір'ю ОСОБА_7, тому вказане майно є спільною сумісною власністю подружжя і до них слід застосувати ст.60, 61 СК України та ст.22.28 Кодексу про шлюб та сім'ю Української РСР (редакція 1969 року). Вважає вказану позицію помилковою. Оскільки в матеріалах справи відсутні допустимі (в розумінні ст.78 ЦПК) докази укладення шлюбу між ОСОБА_8 і ОСОБА_7 Згідно численних довідок ЖБК «Автомобіліст» та лицьового рахунку НОМЕР_5 члена ЖБК «Автомобіліст» від 01.01.1985 всі пайові внески виплачувала ОСОБА_7 та постійно була зареєстрована і проживала до дня смерті у спірній квартирі із 1971 по ІНФОРМАЦІЯ_5 Належних і допустимих доказів того, що ОСОБА_8 брав участь у відповідних платежах пайових внесків та проживав із ОСОБА_7 і вони вели спільне господарство немає. Згідно довідки ЖБК «Автомобіліст» №18 від 28.03.2017 ОСОБА_7 була зареєстрована та постійно проживала за вказаною адресою із 1971 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 На час смерті з нею проживали та були зареєстровані: ОСОБА_5 (син), ОСОБА_9 (невістка) та ОСОБА_10 (онука). ОСОБА_7 була одноособовим власником квартири на підставі свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок НОМЕР_6 від 05 грудня 1989 року. 01.11.1984 вона склала заповіт згідно якого вона заповіла все належне їй майно, де б воно не було і з чого воно б не складалось своєму синові ОСОБА_5 та дочці ОСОБА_6 Про зміст вказаного заповіту було відомо ОСОБА_8, як і до смерті ОСОБА_7 в ІНФОРМАЦІЯ_5 так і після подання заяв про прийняття спадщини сином і дочкою. До своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 він не вчиняв жодних дій щодо визнання за собою і оформлення права власності на ? частину квартири. Тобто за 30 років після складання заповіту він не вчиняв жодних дій що свідчили про його претензії на ? частину спірної квартири. Лише після його смерті син стверджує, що батько володів ? частиною квартири. Із врахуванням фактичних обставин справи та норм матеріального права, які відповідач застосовує до спірних правовідносин, вважаю, що у разі незгоди із оформленням права власності на спірну квартиру на ОСОБА_7 лише ОСОБА_8 міг претендувати на частку у праві спільної власності із поданням відповідних доказів. Подання на даний час позову його сином про можливе володіння батьком квартирою є безпідставним. Вважає, що оскільки за життя ОСОБА_8 не оформив і навіть не мав наміру оформляти чи претендувати на ? частину квартири то відповідно вказана частина майна не входить до складу спадкової маси після його смерті. Крім того, звертаю увагу суду, що представник позивача звертався до Четвертої Полтавської держнотконтори з приводу оформлення права власності на ? частину квартири № НОМЕР_4 по АДРЕСА_9 Згідно постанови нотаріуса від 06.04.2017 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно на 1/2 частини. Таким чином вважає, що оскільки позивач не звертався до нотаріуса про оформлення права власності на ? частини квартири то відповідно і звернення до суду з відповідним позовом про визнання права власності на ? квартири є передчасним. Таким чином вважає, що зустрічний позов ОСОБА_5 є безпідставним, необгрунтованим, а обставини не підтверджені допустимими, належними і достатніми доказами. А саме: відсутні докази укладення шлюбу (а.с.138-141).

В судовому засіданні представник ОСОБА_5 за ордером ОСОБА_2 проти задоволення первісного позову заперечувала частково, зустрічний позов підтримала повністю та прохала прийняти до уваги міркування викладені у відзиві при винесенні рішення у цивільний справі. Пояснила, що спірна квартира НОМЕР_5 в будинку АДРЕСА_9 належала ОСОБА_7 на підставі Свідоцтва про право особистої власності НОМЕР_6 від 05.12.1991, виданого УЖКГ м.Полтави та зареєстрованого в установленому законом порядку за реєстровим записом №15683 в Полтавському міжміському БТІ. Згідно довідок, виданих ЖБК «Автомобіліст», виданих на ім»я ОСОБА_7 та ОСОБА_5, вказана квартира є кооперативною і придбана ОСОБА_7, як членом ЖБК «Автомобіліст», у зв»язку з чим нею було сплачено пайовий внесок 4289 руб. 65 коп. Таким чином, спірна квартира була придбана ОСОБА_7 та ОСОБА_8, його батьками в період шлюбу. Зокрема, шлюб між батьками ОСОБА_5 був зареєстрований 21.06.1955 в м.Норільськ (РФ на даний час). До шлюбу мати ОСОБА_5 мала прізвище ОСОБА_7, що підтверджується копією паспорта батька ОСОБА_8 В той же час батьки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до своєї смерті проживали у шлюбі і спору щодо поділу майна між ними не виникало. Таким чином, враховуючи зазначені норми законодавства України частки кожного із батьків у спірній квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 є рівними, і за їх життя становили по 1/2 частині. ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7 померла. Ще за час свого життя ОСОБА_7 склала заповіт 01.11.1984, відповідно до якого заповідала у рівних частках все належне їй майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося її сину ОСОБА_5 та її дочці - ОСОБА_6 Таким чином, після смерті фактично відкрилась спадщина 1/2 частину квартири НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 а не на всю квартиру, як про це вказують позивачі. В установлений законом строк ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали заяви до Четвертої Полтавської держнотконтори про прийняття спадщини. На підставі заяв вказаною нотаріальною конторою була відкрита Спадкова справа №174. Дії по прийняттю спадщини вчинялися в порядку приписів Цивільного Кодексу України (1963 року), а тому згідно ст. 549 цього Кодексу він та ОСОБА_6 вважаються такими, що прийняли спадщину після ОСОБА_7 Необхідно вказати, що після смерті матері ОСОБА_5 проживав у вказаній квартирі, продовжував доглядати за батьком. Не дивлячись на те, що ОСОБА_7 склала заповіт, мій батько ОСОБА_8 на час відкриття спадщини вже був пенсіонером, і мав обов»язкову частку у майні, що заповідалося мені та сестрі по заповіту. Окрім того, частки у спільному майні ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а саме у спірній квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 визначені не були. Саме ці обставини, і завадили мені та ОСОБА_6 у відповідності до вимог Цивільного законодавства оформити право на спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_4 помирає сестра ОСОБА_5 - ОСОБА_6 І після її смерті відкрилась спадщина на 1/4 частину квартир НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 Заяву про прийняття спадщини подали її діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які і є її спадкоємцями. ІНФОРМАЦІЯ_6 помирає ОСОБА_8 У зв»язку з його смертю відкрилась спадщина, в тому числі на 1/2 частину квартири НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 у складі: коридору (1), площею 7,8 кв.м, кімната (2), площею 17,4 кв.м, кімната (3), площею 11,1 кв.м, кімната (4), площею 8,0 кв.м, кімната (5), площею 8,0 кв.м, кухня (6), площею 5,3 кв.м, ванна кімната (7), площею 1,9 кв.м, туалет (8), площею 1,0 кв.м, підвалу розміром 1,5 м на 2,18 м, площею 3,27 кв.м, всього загальною площею 60,5 кв.м. Після смерті батька в установленому законом порядку та строки ОСОБА_5 звернувся до Четвертої Полтавської держнотконтори із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_8 У зв»язку із зверненням держнотаріусом Четвертої Полтавської держнотконтори Ткаченко Н.В. було заведено Спадкову справу №220/2015 від 01 жовтня 2015 року. Інші спадкоємці після померлого ОСОБА_8 - відсутні. 06 квітня 2017 року держнотаріус Четвертої Полтавської держнотаріальної контори Ткаченко Н.В. винесла постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії. Так, із вказаної постанови вбачається, що видати свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частину квартири НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 після смерті батька ОСОБА_8 не можливо у зв»язку з тим, що у вказаному майні не визначені частки подружжя, а державний нотаріус не може виконати дії по визначенню часток у порядку приписів ст.71 ЗУ «Про нотаріат», оскільки обоє з подружжя на даний час є померлими. У своєму позові позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вказують, що нібито вони мають право на спадкування на 1/2 частину у спірній квартирі, і вимушені звертатися до суду та визначати співвідповідачем територіальну громаду м. Полтави в особі Полтавської міської ради з підстав втрати правовстановлюючого документу на квартиру НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 В той же, час із самої постанови вбачається, що спадкоємці і позивачі у справі просто не надали оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартири. За таких підстав, позивачі безпідставно стверджують про втрату Свідоцтва про право особистої власності від 05.12.1991 НОМЕР_6 на ім»я ОСОБА_7 Про те, що частка позивачів по первісному позову ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на яку вони мають право на спадкування після своєї матері ОСОБА_6, і сестри ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 становить 1/4 у квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 їм достоіменно зрозуміло, вказаний факт визначає і сам державний нотаріус Ткаченко Н.В. у своїй Постанові від 06 квітня 2017 року. Фактичною підставою звернення до суду із позовом є не втрата правовстановлюючого документу, а не визнання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 того факту, що спірна квартира НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 в ЖБК «Автомобіліст» є спільним майном ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а тому їм в порядку спадкування належить лише 1/4 частка після смерті матері, тобто по 1/8 частці на кожного. Так, мати ОСОБА_7 вступила до ЖБК «Автомобіліст» і стала членом цього кооперативу, ще коли наша сім»я проживала в м. Норільськ, Російська Федерація. Батьки працювали і вносили кошти, а саме пайовий внесок та сплатили його вже коли фактично проживали у м. Полтаві. Підставою для заселення став ордер №48, який було видано на підставі рішення Октябрського райвиконкому м. Полтави від 06 квітня 1971 року. Дата заселення до квартири і є 06.04.1971, у вказаній квартирі він зареєстрований та проживає з 12 липня 1979 року. Вважає, що спір міг бути вирішений в поза судовий спосіб, але у зв»язку із тим, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 оспорюють права ОСОБА_5 на спадкування як за заповітом так і за законом, після померлих батьків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на 3/4 частини квартири НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 - ОСОБА_5 вимушений звертатися із зустрічним позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Вважає, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5 у позові про визнання права власності в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_6 необхідно відмовити частково, задовольнивши їх вимоги в частині визнання за кожним із них право власності по1/8 частині на квартиру НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 Зустрічний позов підтримав повністю (а.с.33-38).

Відповідач - територіальна громада м.Полтави в особі Полтавської міської ради в судове засідання свого представника не направили, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Третя особа Четверта Полтавська державна нотаріальна контора в судове засідання свого представника не направили, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Суд, заслухавши учасників процесу, свідків ОСОБА_12, ОСОБА_9, ОСОБА_13, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення первісного позову частково та задоволення зустрічного позову повністю.

Судом встановлено, що квартира НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 належала ОСОБА_7 на підставі Свідоцтва про право особистої власності НОМЕР_6 від 05.12.1991, виданого Управлінням житлово-комунального господарства м. Полтави та зареєстрованого в установленому законом порядку за реєстровим записом №15683 в Полтавському міжміському бюро технічної інвентаризації. (а.с.56)

Квартира НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 є кооперативною і придбана ОСОБА_7, як членом ЖБК «Автомобіліст», у зв»язку з чим нею було сплачено пайовий внесок 4289 руб. 65 коп., що підтверджується довідками ЖБК «Автомобіліст», виданих на ім»я ОСОБА_7 та ОСОБА_5 (а.с.61-64).

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 перебували у шлюбі з 21.06.1955 по день смерті ОСОБА_7, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_7 зареєстроване та видане Бюро запису актів громадянського стану міста Норільська Управління міліції Красноярського краю (а.с.206).

Відповідно до ст. 144 ЖК Української РСР особи, прийняті до членів житлово-будівельного кооперативу, по рішенням загальних зборів членів кооперативу, затвердженим виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів, надається окрема квартира, що складається з однієї чи кількох кімнат, відповідно до кількості членів сім'ї, суми її пайового внеску і граничного розміру жилої площі, передбачуваного Примірним статутом житлово-будівельного кооперативу. Заселення квартир у будинку житлово-будівельного кооперативу провадиться за ордерами, що видаються виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів.

Згідно ст. 146 ЖК Української РСР поділ квартири в будинку житлово-будівельного кооперативу між членом кооперативу і його дружиною допускається в разі розірвання шлюбу між ними, якщо пай є спільною власністю подружжя і якщо кожному з колишнього подружжя є можливість виділити ізольоване жиле приміщення в займаній ними квартирі. Поділ квартири провадиться за згодою між колишнім подружжям, а в разі відсутності згоди - за рішенням суду.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму верховного суду України №9 від 18.09.1987, Постанови Верховного суду України від 18.12.2013 при розгляді спорів про поділ квартири між подружжям, яке розлучилося, судові слід керуватися ст.146 ЖК України, ст.15 ЗУ "Про власність", п.43 Примірного статуту ЖБК і чинним законодавством про шлюб та сім'ю, враховуючи таке: внесений одним з подружжя до вступу в шлюб пай є його особистим майном. Якщо паєнагромадження згодом збільшилися за рахунок коштів, одержаних одним з подружжя у дар або в порядку спадкування чи за рахунок дошлюбного майна, то ці кошти також є особистою власністю того з подружжя, який їх одержав. При поділі квартири на цю суму може бути збільшена його частка в паєнагромадженні.

Відповідно до ст. 22 Кодексу про шлюб та сім»ю Української РСР (1969 року)майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства. Доглядом за дітьми або з інших причин не мав самостійного заробітку.

Відповідно до ч.1 ст. 28 Кодексу про шлюб та сім»ю Української РСР (1969 року) в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від начала рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу.

Таким чином, квартира НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 була придбана ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в період шлюбу та є спільною сумісною власністю подружжя, тому частки у спірній квартирі є рівними та за життя ОСОБА_7 та ОСОБА_8 становили по 1/2 частині.

ОСОБА_7 за життя склала заповіт 01.11.1984, посвідчений державним нотаріусом ОСОБА_14 та зареєстрований в реєстрі №3-6480, яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: усе належне їй майно, де б воно не було і з чого воно не складалося заповіла в рівних частинах сину ОСОБА_5, дочці ОСОБА_6 (а.с.60).

ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_5, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8, зареєстроване та видане відділом реєстрації актів громадянського стану Полтавського міськвиконкому ІНФОРМАЦІЯ_5 року (а.с.67).

В Четвертій Полтавській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №174 за ІНФОРМАЦІЯ_5 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7 Заяву про прийняття спадщини подали : ОСОБА_5 та ОСОБА_6 Інших заяв про прийняття чи відмову від спадщини в спадковій справі немає, що підтверджується копіями: постанови від 06.07.2017 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори; постанови від 09.12.2017 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори. (а.с.69, 10)

Відповідно до ст. 549 ЦК України (1963 року) Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.)

Таким чином, після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина на ? частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 та її спадкоємцями за заповітом є ОСОБА_5 та ОСОБА_6

На підставі ст. 549 ЦК України (1963 року), ОСОБА_5 та ОСОБА_6 прийняли спадщину від спадкодавця ОСОБА_7 по ? частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9, шляхом звернення до Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_7 у встановлений законом строк, але не зареєстрували право власності у встановленому порядку.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_9, зареєстроване та видане Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції 16 грудня 2013 року (а.с.5).

Після її смерті відкрилася спадщина на ? частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9.

Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені

після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_15 - батько, ОСОБА_6 - мати, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_10 від 15 квітня 1985 року (а.с.6)

Батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_15 - батько, ОСОБА_6 - мати, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_11 від 06 січня 1982 року (а.с.7)

Таким чином, спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є: її син ОСОБА_4 та донька ОСОБА_3

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини установлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В Четвертій Полтавській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №428/2013 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_6 Спадщину прийняли син ОСОБА_4 та дочка ОСОБА_3 Інших заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини в спадковій справі не має, що підтверджується копією постанови від 09.12.2017 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори. (а.с.10).

Таким чином, згідно ст.1269 ЦК України, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 прийняли спадщину від спадкодавця ОСОБА_6 по 1/8 частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9, шляхом звернення до Четвертої полтавської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_6 у встановлений законом строк.

09 грудня 2017 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріусу Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори Ткаченко Н.В. відмовлено ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 на квартиру НОМЕР_5, що знаходиться в будинку житлово-будівельного кооперативу «Автомобіліст» в АДРЕСА_9 у зв'язку з тим, що у спадкоємців відсутні правовстановлюючі документи на квартиру НОМЕР_5, що знаходиться в АДРЕСА_9. (а.с.10).

ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_6, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_12, зареєстроване та видане Київським відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції 04 червня 2015 року (а.с.66).

Після його смерті відкрилася спадщина на ? частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9.

Батьками ОСОБА_5 є ОСОБА_8 - батько, ОСОБА_7 - мати, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_13 від 17 грудня 1955 року (а.с.55).

Таким чином, спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_8 є: його син ОСОБА_5

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини установлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В Четвертій Полтавській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №220/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_8 Заяву про прийняття спадщини подав ОСОБА_5, що підтверджується копіями: постанови від 06.07.2017 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори Ткаченко Н.В., витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі (а.с.69,70).

Таким чином, згідно ст.1269 ЦК України, ОСОБА_5 прийняв спадщину від спадкодавця ОСОБА_8 на 1/2 частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9, шляхом звернення до Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_8 у встановлений законом строк.

06 квітня 2017 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріусу Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори Ткаченко Н.В. відмовлено ОСОБА_5 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя на ім'я ОСОБА_8 та свідоцтва про право на спадщину на ? частку квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_8, через те, що право власності в порядку спадкування на частку померлого подружжя має бути визнане судом.(а.с.69).

Відповідно до рекомендацій викладених в п.23 ППВС України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті. У спадщину можуть передаватися як певні речі (жилі будинки, квартири, дачі, садові будинки, предмети домашнього господарства, предмети особистого користування, земельні ділянки, транспортні засоби, грошові суми, цінні папери тощо), так і майнові права.

Згідно ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно п.4.21. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, при оформленні спадщини як за законом, так і за заповітом нотаріус у випадках, коли із документа, що посвідчує право власності, вбачається, що майно може бути спільною сумісною власністю подружжя, повинен з'ясувати, чи є у спадкодавця той з подружжя, який його пережив і який має право на 1/2 частку в спільному майні подружжя. За наявності другого з подружжя нотаріус видає йому свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, строком не обмежена. Якщо спадкоємців декілька, то кожному із них видається окреме свідоцтво про право на спадщину із зазначенням його частки. Свідоцтво про право на спадщину оформляється в двох примірниках, один з яких залишається в матеріалах спадкової справи.

Таким чином, ОСОБА_3, ОСОБА_4 - позивачі за первісним позовом та відповідачі за зустрічним позовом мають право власності по 1/8 частки (1/4:2 = 1/8), як спадкоємці першої черги після померлої матері ОСОБА_6 Відповідно ОСОБА_5 - позивач за зустрічним позовом та відповідач за первісним позовом має право власності на ? частки як спадкоємець за заповітом після померлої матері ОСОБА_7 та ? частку як спадкоємець першої черги після померлого батька ОСОБА_8

Як слідує із технічного паспорту БТІ виготовленого 03.10.1991: квартира НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 складається з коридору (1), площею 7,8кв.м, кімната (2), площею 17,4 кв.м, кімната (3), площею 11,1 кв.м, кімната (4), площею 8,0 кв.м, кімната (5), площею 8,0 кв.м, кухня (6), площею 5,3 кв.м, ванна кімната (7), площею 1,9 кв.м, туалет (8), площею 1,0 кв.м, підвалу розміром 1,5 м на 2,18 м, площею 3,27 кв.м, всього загальною площею 60,5 кв.м.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім'ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Відповідно до положень пункту 4.2. частини 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 за №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 за №282/20595 видача Свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріусом проводиться після перевірки родинних відносин спадкоємців зі спадкодавцем. Документами, які підтверджують родинний зв»язок, є: свідоцтва органів РАЦС, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин.

В той же час, оскільки враховуючи приписи ч. 4 ст. 315 ЦПК України у випадку коли виникає спір про право, такі справи розглядаються в порядку позовного провадження. Аналогічна позиція викладена в листі Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 за №24-753/0/4-13.

Факт родинних відносин між ОСОБА_5 та його батьком ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 підтверджується зібраними у справі матеріалами.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, первісний позов ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково та визнати за ОСОБА_3, ОСОБА_4 права власності по 1/8 частини квартири НОМЕР_5 в АДРЕСА_9. В зв»язку з чим, у іншій частині первісного позову ОСОБА_3, ОСОБА_4 до територіальної громади м.Полтави в особі Полтавської міської ради про визнання права власності на спадкове майно відмовити за безпідставністю. Зустрічний позов задовольнити повністю та встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, та який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 є батьком ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. Встановити факт належності ОСОБА_5 заповіту, посвідченого державним нотаріусом Першої Полтавської державної нотаріальної контори ОСОБА_14 01 листопада 1984 року, як особі якій моя мати ОСОБА_7 заповідала належне їй майно. Визначити, що частка ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 складала 1/2 частину, а частка ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 в квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 складала 1/2 частину та визнати за ОСОБА_5 у порядку спадкування після матері ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 та батька ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_9

Згідно п.29 ППВСУ від 30.05.2008 за №7 «Про судову практику у справах про спадкування : розмір судового збору, порядок його сплати та звільнення від сплати встановлюються законом. Зокрема, необхідно враховувати, що при обчисленні судового збору у справах про спадкування майна не береться до уваги вартість успадкованого майна, про яке зазначено в пункті 16 частині першої статті 4 Декрету Кабінетів Міністрів України від 21.01.1993 за№7-93 «Про державне мито».

Судовий збір сплачений позивачем за первісним позовом ОСОБА_4 складає 833,24 грн. (а.с.1)

Судовий збір сплачений позивачем за первісним позовом ОСОБА_3 складає 833,24 грн. (а.с.1).

Згідно звіту про незалежну оцінку майна, складеного суб»єктом оціночної діяльності ТОВ «Мегаполіс і партнери» станом на 11.10.2017 вартість квартири НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 становить 219744, 00 грн. Отже, вартість 3/4 частин становить 219744, 00 грн./4=54936,00 грн.*3=164808,00 грн.

Таким чином, враховуючи приписи ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», оскільки це майнова вимога, сума судового збору становить 1% від вартості майна на яке претендує ОСОБА_5, а тому сплаті підлягає 164808,00 *1%=1648,08 грн.

Враховуючи, що виникає необхідність у визначенні часток у спільній сумісній власності подружжя, а саме у спірній квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9, а також два юридичних факти, і це відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» є немайновими вимогами, сума судового збору сплаченого ОСОБА_5 становить 704,80 грн.*3=2114,40 грн.

Таким чином, судовий збір сплачений позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_5 складає 2 114,40 грн. +1648,08 (а.с.73,74.).

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов'язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України та вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3, ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 274,68 грн.; стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_4 в рівних частках на користь ОСОБА_5 судовий збір по 1881,24 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст.12, 81, 130, 131, 141, 229, 263, 354 ЦПК України, суд ,-

в и р і ш и в :

У позові ОСОБА_3, ОСОБА_4 до територіальної громади м.Полтави в особі Полтавської міської ради про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Позов ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити частково.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Четверта Полтавська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, факту належності заповіту, визначення частки у спільному майні та визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_3, ОСОБА_4 право власності по 1/8 частині за кожним на квартиру НОМЕР_5 (сто вісімнадцять), що знаходиться в місті Полтаві по вулиці Івана Мазепи, 49 (сорок дев»ять) та в цілому складається з: коридору (1), площею 7,8 кв.м, кімната (2), площею 17,4 кв.м, кімната (3), площею 11,1 кв.м, кімната (4), площею 8,0 кв.м, кімната (5), площею 8,0 кв.м, кухня (6), площею 5,3 кв.м, ванна кімната (7), площею 1,9 кв.м, туалет (8), площею 1,0 кв.м, підвалу розміром 1,5 м на 2,18 м, площею 3,27 кв.м, всього загальною площею 60,5 кв.м, в порядку спадкування після ОСОБА_6, померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

В іншій частині первісного позову - відмовити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, та який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 є батьком ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Встановити факт належності ОСОБА_5 заповіту, посвідченого державним нотаріусом Першої полтавської державної нотаріальної контори ОСОБА_14 01 листопада 1984 року, як особі якій моя мати ОСОБА_7 заповідала належне їй майно.

Визначити, що частка ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 складала 1/2 частину, а частка ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 в квартирі НОМЕР_5 по АДРЕСА_9 складала 1/2 частину.

Визнати за ОСОБА_5 у порядку спадкування після матері ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 та батька ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 3/4 частини квартири НОМЕР_5 (сто вісімнадцять), що знаходиться в місті Полтаві по вулиці Івана Мазепи, 49 (сорок дев»ять) та в цілому складається з: коридору (1), площею 7,8 кв.м, кімната (2), площею 17,4 кв.м, кімната (3), площею 11,1 кв.м, кімната (4), площею 8,0 кв.м, кімната (5), площею 8,0 кв.м, кухня (6), площею 5,3 кв.м, ванна кімната (7), площею 1,9 кв.м, туалет (8), площею 1,0 кв.м, підвалу розміром 1,5 м на 2,18 м, площею 3,27 кв.м, всього загальною площею 60,5 кв.м.

Стягнути з ОСОБА_5 в рівних частках на користь ОСОБА_3, ОСОБА_4 судовий збір по 274 (двісті сімдесят чотири) грн. 68 (шістдесят вісім) коп.

Стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_4в рівних частках на користь ОСОБА_5 судовий збір по 1 881 (одній тисячі вісімсот вісімдесят одна) грн. 24 (двадцять чотири) коп.

Складання поновного тексту відкладено на 10 (десять) днів 01 грудня 2018 року.

Позивач/відповідач - громадянка України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований - АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1.

Позивач/відповідач - громадянин України ОСОБА_4, зареєстрований - АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_2.

Відповідач/позивач - громадянин України ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований - АДРЕСА_9 НОМЕР_5, ідентифікаційний номер НОМЕР_3.

Відповідач - територіальна громада м.Полтави в особі Полтавської міської ради, місцезнаходження - 36000, м.Полтава, вулиця Соборності, 36, .

Третя особа -- Четверта Полтавська державна нотаріальна конторамісцезнаходження - 36021, м.Полтава, вулиця Грабчака, 2.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, визначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після спливу строку на подачу апеляційної скарги, якщо така скарга не буде подана.

Суддя І.О.Блажко