Справа № 355/1569/15-ц
Провадження № 2-п/355/7/18
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотання

про перегляд заочного рішення

13 листопада 2018 року Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лисюка О.Д.

при секретарі судового засідання Ющенко Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Баришівка Київської області справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 12 листопада 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи, що втратила право користування жилим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 виклад позиції сторін

30 жовтня 2018 року за вх. № 7998 до Баришівського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи, що втратила право користування жилим приміщенням.

Заява обґрунтована тим, що відповідач не зявлявся у судове засідання по причині невручення йому судових повісток або будь-яких повідомлень, а сама відсутність у відповідача інформації про факт судового засідання є, безумовно, поважною причиною неявки в судове засідання. У звязку із тим, що відповідач не зміг взяти участь особисто, чи через представника у судовому розгляді, він був позбавлений свого законного права на захист своїх цивільних прав та інтересів в суді під час вирішення даної цивільної справи та не мав можливості подати заперечення до позовних вимог. Подання заперечень на позовну заяву істотно б вплинули на розгляд справи по суті.

Посилаючись на ту обставину, що повний текст рішення Баришівського районного суду Київської області від 12 листопада 2015 року відповідач отримав лише 17.10.2018 року, то вважає, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення не пропущений.

ІІ. Процедура.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його захисник адвокат ОСОБА_5 вимоги викладені в заяві до суду підтримали в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 та її захисник адвокат ОСОБА_6 проти вимог заяви заперечують вважаючи її безпідставною.

Суд під час судового розгляду справи здійснював повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

ІІІ. Мотиви, з яких Суд дійшов висновків, і закон, яким керувався Суд.

3.1. Станом на дату розгляду справи ( 12 листопада 2015 року), порядок заочного розгляду справи регулювався главою 8 ЦПК України, зокрема ст. 225 ЦПК України в редакції Закону 2004 року із змінами та доповненнями, згідно з якою, суд вирішує питання щодо заочного розгляду справи до початку розгляду справи по суті, про що постановляє ухвалу.

Оскільки процесуальним законом не встановлено вимоги щодо форми її прийняття, тому така ухвала могла бути оформлена як окремий процесуальний документ або постановлена без виходу суду до нарадчої кімнати із занесенням до журналу судового засідання (частини 1, 2 ст. 210 ЦПК).

Як вбачається із матеріалів справи, рішення про заочний розгляд справи судом було ухвалено 12 листопада 2915 року ( а.с.46).

Самі умови, за яких суд міг розглянути справу заочно, передбачені ст.224 ЦПК України відповідно до якої, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як наголошує Верховний Суд України у п. 30 постанови Пленуму № 2 від 12.06.2009 року « Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», - заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до статті 224 ЦПК допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з'явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними або такі особи залишили залу судового засідання до його закінчення і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Таким чином, суди повинні дотримуватись таких умов проведення заочного розгляду справ:

- неявка відповідача в судове засідання;

- належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

- відсутність поважних причин неявки відповідача;

- відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності;

- відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи.

ОСОБА_7 за наявності всіх пяти умов суд може провести заочний розгляд справи.

Як вбачається із матеріалів справи, заочне рішення Баришівського районного суду Київської області в справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи, що втратила право користування жилим приміщенням, було ухвалено 12 листопада 2015 року.

До особливостей заочного рішення законодавець відносить те, що в описовій частині зазначається, що справа розглядалася за відсутності відповідача у порядку заочного розгляду, а в резолютивній частині мають зазначатися строк і порядок подання відповідачем заяви про його перегляд (ст. 226 ЦПК).

Матеріали справи та зміст рішення суду від 12 листопада 2015 року вказує на те, що відповідач ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не зявився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Таким чином, виходячи з викладеного суд вважає, що заочне рішення суду від 12 листопада 2015 року ухвалено відповідно до Закону, а тому, керуючись статтями 224-225 Цивільного процесуального кодексу України ( в редакції Закону 2004 року із змінами та доповненнями) , ст.287 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У х в а л и в :

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 12 листопада 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи, що втратила право користування жилим приміщенням, - залишити без задоволення.

Ухвала про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від заочного рішення, оскільки така ухвала не передбачена в переліку ухвал, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду першої інстанції, визначені ст. 353 ЦПК. Окрім того, в контексті ч. 4 ст. 287 ЦПК після залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення відповідач може оскаржити в апеляційному порядку не таку ухвалу суду, а саме заочне рішення.

Суддя Баришівського районного суду

Київської області : _______________ ОСОБА_7

Повний текст судового рішення складено

16.11.2018 року.