Провадження №2/760/7037/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2018 року суддя Солом'янського районного суду міста Києва Букіна О.М. вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за комунальні послуги та встановлення порядку їх оплати співвласниками, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом'янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення порядку користування житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 27.07.2018 в справі відкрито спрощене позовне провадження.

26.09.2018 ОСОБА_1 до суду подано зустрічну позовну заяву, в якій остання просить суд:

- стягнути з відповідачів на свою користь в порядку регресу 4630 грн. 78 коп. як відшкодування частини житлово - комунальних послуг, яка відповідає частці відповідачів у спільному майні;

- визначити та встановити порядок оплати співвласниками житлово - комунальних послуг, які пов'язані з утриманням спільного майна.

На переконання позивача за зустрічним позовом, зазначені обставини свідчать про те, що зустрічний позов за своєю суттю пов'язаний з первісним позовом і їх спільний розгляд є доцільним, оскільки, вони виникли з одних правовідносин.

Вивчивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені відповідачем ОСОБА_1 підстави для прийняття зустрічного позову, суддя приходить до наступного.

Відповідно ч. 2 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред'явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову. Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору за первісним позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 є визначення порядку користування житловим приміщенням.

Предметом спору за зустрічним позовом ОСОБА_1 є стягнення заборгованості за комунальні послуги та встановлення порядку їх оплати співвласниками.

Виходячи з позовних вимог, вказаний зустрічний позов не є взаємопов'язаним з первісним позовом, спільний їх розгляд є недоцільним в одному провадженні, оскільки, вказані позови мають різні підстави і предмети позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

При цьому суддя вважає за необхідне роз'яснити, що повернення зустрічного позову не обмежує право ОСОБА_1 звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 193, 194, 258-261, 268 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за комунальні послуги та встановлення порядку їх оплати співвласниками - повернути заявнику.

Роз'яснити, що повернення зустрічного позову не обмежує право ОСОБА_1 звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Букіна