Справа № 126/2625/16-ц
Провадження № 2/126/10/2018
"18" червня 2018 р. м. Бершадь
Бершадський районний суд
в складі головуючого судді Губко В.І.
секретар Бурлака А. .І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства ,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства. Позов мотивує тим, що 09.12.2013 року він уклав шлюб з ОСОБА_2, який був зареєстрований виконавчим комітетом Тирлівської сільської ради Бершадського району Вінницької області.
Під час перебування у шлюбі ОСОБА_2 народила дочку -ОСОБА_3, та відповідно до ч.1 ст. 122 СК України його було записано батьком вказаної дитини.
Позивач стверджує, під час спільного проживання з відповідачкою у нього неодноразово виникали сумніви щодо походження дитини від нього , що ставало приводом для суперечок . В результаті чого відповідачка звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу і заочним рішенням Бершадського районного суду Вінницької області від 19.04.2016 року шлюб між ними було розірвано.
З урахуванням викладено позивач звернувся до суду з позовом в якому просить виключи відомості про нього, як батька дитини - ОСОБА_3, 29.12.2013 року , з актового запису про народження № 01 від 25 січня 2014 року вчиненого виконавчим комітетом Тирлівської сільської ради Бершадського району Вінницької області.
Позивач та його представник - адвокат ОСОБА_4 надали до суду письмові заяви про підтримання позову та розгляд справи у їх відсутність.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомила.
Згідно ст. 223 ч.4 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ст. 280 ч.1 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищезазначене, приймаючи до уваги, що відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не зявилася в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин, не подала відзив, представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, постановивши заочне рішення.
Вирішуючи спір, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 09 грудня 2013 року позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Тирлівської сільської ради Бершадського району Вінницької області , про що складено відповідний актовий запис № 06, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про шлюб серії І-АМ № 142766. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу - «Климчук».
Згідно свідоцтва про народження серії І-АМ № 265519, виданого 25.01.2014 виконавчим комітетом Тирлівської сільської ради Бершадського району Вінницької області, ОСОБА_5 народилась 29.12.2013 року в с. Тернівка, про що 25 січня 2014 року складено відповідний актовий запис № 01, в графі батько записаний - ОСОБА_1, а в графі мати записана - ОСОБА_6.
Подружнє життя сторін не склалося і заочним рішенням Бершадського районного суду Вінницької області від 19.04.2016 року шлюб між ними було розірвано . Після розірвання шлюбу позивачці відновлено дошлюбне прізвище "Олійник".
Відповідно до ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір'ю, а чоловік - батьком дитини.
Позивач ОСОБА_1 стверджує, що не являється біологічним батьком ОСОБА_5, 29.12.2013 року.
У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року, роз'яснено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини.
Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
При цьому, відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ «Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Пунктом 2.16.2. Розділом ІІ «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, зазначено, що за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.
Згідно ч. 2 ст. 136 СК України, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.
Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 25.09.2017 року у справі призначено судово-генетичну експертизу , з метою встановлення кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.
Відповідно до висновку експерта № 723 від 14.11.2017 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , не може бути біологічним батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.
Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позову, то відповідно до ст. 141 ЦПК України понесенні позивачем та документально підтвердженні судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. 136 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 89, 263-265 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства -задовольнити .
Виключи відомості про ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, як батька дитини - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, з актового запису про народження № 01 від 25 січня 2014 року вчиненого виконавчим комітетом Тирлівської сільської ради Бершадського району Вінницької області.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 552,21 грн. сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Відповідно до п. 15.5 перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Суддя В. І. Губко