Справа № 758/6153/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Дідук С. В.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя та виключення її зі спадкового майна, -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2018 року ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивачка) звернулася до Подільського районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_3, в якій просила визнати за нею право власності на 1/2 часину квартири, яка перебувала в спільній сумісній власності подружжя та, відповідно, виключити таку частку зі спадкового майна після смерті іншого з подружжя.

В обґрунтування поданої до суду позовної заяви зазначала, що з 2010 року до 2017 року проживала з рідним сином відповідача, ОСОБА_4, однією сім'єю як жінка і чоловік без реєстрації шлюбу та вела з ним спільне господарство. Від спільного життя з ОСОБА_4 народився син, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, якого батько за життя визнав своїм сином.

ІНФОРМАЦІЯ_6 року в м. Київ помер ОСОБА_4 у віці 51 рік. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на нерухоме майно, зокрема, на квартиру за адресою АДРЕСА_1, яка належала йому на праві власності на підставі Договору купівлі-продажу від 10.09.2013 р.

Посилаючись на те, що вказана квартира купувалася за спільні кошти подружжя, а в правовстановлюючому документі зазначений лише ОСОБА_4, звернулася до суду з даним позовом, оскільки визнання за нею права власності на половину придбаної під час спільного проживання квартири можливе лише в судовому порядку і за умови виключення спірної частки зі складу спадкового майна.

В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні просив позовну заяву задовольнити, визнав факти та обставини, викладені в ній. Наполягав, що спору щодо майна, яке було набуто під час фактичних шлюбних відносин його сина із позивачкою, між ними не існує. Наслідки визнання позовних вимог йому роз'яснені та зрозумілі. На підтвердження своєї позиції відповідач під час проведення підготовчого засідання надав судові письмову заяву про визнання позову. Пояснив суду, що бажає, щоб в подальшому квартира залишилася онуку, а тому не заперечує проти виключення частини квартири зі спадкової маси після смерті сина в інтересах позивачки - невістки.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази, прийшов до висновку про задоволення позову з огляду на наступне.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_6 року в м. Києві помер ОСОБА_4 у віці 51 року, про що в книзі реєстрації смерті був зроблений відповідний актовий запис про смерть за № 12259, що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 04 серпня 2017 року НОМЕР_3, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

На момент смерті ОСОБА_4 був власником квартири за адресою: АДРЕСА_2, яка належала йому на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 10.09.2013 року.

Судом встановлено, що в 2014 році від спільного життя позивачки з померлим ОСОБА_4 народилася дитина, ОСОБА_5, що підтверджується Свідоцтвом про народження від 08 листопада 2014 року серія НОМЕР_4

Позивачка ОСОБА_1 проживала з ОСОБА_4 однією сім'єю без реєстрації шлюбу. Факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу встановлений рішенням № 758/13975/17 Подільського районного суду м. Києва від 01.03.2018 року. Відтак, в силу положень частини 4 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України ця обставина приймається судом та не підлягає доказуванню.

Положеннями статті 74 Сімейного кодексу України визначено, що якщо жінка та чоловік проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності. На майно, що є об'єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 60 Сімейного Кодексу України майно, яке придбане за час шлюбу, належить в рівних частках подружжю, незалежно від того, на чиє ім'я здійснена реєстрація права власності.

Як вбачається з копії спадкової справи № 61410949, відкритої Першою Київською державною нотаріальною конторою 19.10.2017 року щодо майна померлого ОСОБА_7, спірна квартира входить до спадкової маси та підлягає спадкуванню між спадкоємцями ОСОБА_7

При цьому, спадкоємцем померлого ОСОБА_4 (окрім позивачки як спадкоємиці, яка проживала з померлим не менше п'яти років та є спадкоємицею четвертої черги) є його батько ОСОБА_3 - відповідач по справі.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

На підставі положень статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частка в спільній сумісній власності того з подружжя, хто пережив спадкодавця, не входить до складу спадщини і не включається до спадкового майна після смерті іншого з подружжя.

В силу частини четвертої статті 368 Цивільного кодексу України майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі.

Відповідно до наданих позивачкою доказів, з якими погодився відповідач, померлий ОСОБА_4 придбав квартиру за адресою АДРЕСА_2 саме під час спільного проживання з відповідачкою однією сім'єю та за спільні кошти подружжя.

Отже, особам, які проживали однією сім'єю без реєстрації шлюбу, на праві спільної сумісної власності належить майно, набуте ними за час спільного проживання в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти.

Відповідно до положень частини 1 статті 70 Сімейного кодексу України у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними.

За таких обставин, наявні у справі докази дають підстави для висновку, що квартира АДРЕСА_3 належала ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності подружжя, а тому позивачка має право на визнання за нею права власності на 1/2 даної квартири в порядку поділу майна подружжя.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання за позивачкою права власності на 1/2 спірної квартири АДРЕСА_4 та виключення цієї частини квартири зі складу спадкового майна після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 року ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню 704,80 грн. на користь позивачки.

На підставі вищевикладеного, ст.ст 16, 368, 382, 392, 1216, 1218 Цивільного кодексу України, ст.ст. 3, 60, 70, 74 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 5, 30,82-84, 141, 200, 206, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя та виключення її зі спадкового майна - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_6) право власності на 1/2 частину трикімнатної квартири АДРЕСА_5, житловою площею 42,2 кв. м, загальною площею 67,6 кв. в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя.

Виключити частку у розмірі 1/2 частини квартири АДРЕСА_5 зі складу спадкового майна після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 року ОСОБА_4.

Стягнути з ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_7) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_8) витрати по сплаті судового збору в розмірі 704,80 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено 14 листопада 2018 року.

Суддя Т. В. Войтенко