Справа № 709/2070/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2018 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Соломки Л.М.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини, -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа - орган опіки та піклування Чорнобаївської РДА Черкаської області, про позбавлення батьківських прав стосовно неповнолітньої дитини ОСОБА_3

В подальшому ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини ОСОБА_3

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 11 грудня 2017 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини прийнято до розгляду, а вимоги за зустрічним позовом об'єднано в одне провадження з первісним позовом.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 2 січня 2018 року у справі призначено судово-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання чи є ОСОБА_1, батьком неповнолітньої дитини ОСОБА_3; зобов'язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом з дочкою ОСОБА_3 з'явитися на вимогу експертів для відбору експертних зразків; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

26 січня 2018 року ОСОБА_2 подала заяву про залишення її позовної заяви без розгляду, у зв'язку з чим ухвала Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 2 січня 2018 року про призначення експертизи була відкликана судом (а.с. 53) та листом відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро СМЕ від 27 березня 2018 року

№ 11/5/5 повернута до суду без виконання (а.с. 54).

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 12 квітня 2018 року поновлено провадження у справі.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 25 травня 2018 року позовну заяву

ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа - орган опіки та піклування Чорнобаївської РДА Черкаської області, про позбавлення батьківських прав стосовно неповнолітньої дитини залишено без розгляду.

Цього ж дня іншою ухвалою суду під час розгляду зустрічного позову ОСОБА_1 (далі - позивач) до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Чорнобаївський РВ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області та службу у справах дітей Чорнобаївської РДА.

У підготовче судове засідання учасники справи не з'явилися. Позивач подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності та наполягав на задоволенні позову (а.с. 80). Відповідач подала до суду заяву, відповідно до змісту якої позов визнала, а розгляд справи просила проводити без її участі (а.с. 79). Від Чорнобаївського РВ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області надійшов лист з проханням провести розгляд справи за відсутності представника (а.с. 78). Представник служби у справах дітей Чорнобаївської РДА до суду не з'явився, про причини неявки до суду не повідомив, жодних заяв чи клопотань до суду не надіслав.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

У своїй позовній заяві позивач стверджує, що не є біологічним батьком ОСОБА_3 Так, після народження дитини зі слів відповідача та з інших джерел йому стало достовірно відомо про те, що відповідач мала стосунки ще до одруження з іншим чоловіком.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18 вересня 2014 року у справі № 709/2488/14-ц, яке набрало законної сили 29 вересня 2014 року, укладений між позивачем і відповідачем 12 червня 2013 року шлюб -розірвано (а.с. 5).

Під час шлюбу, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2, у сторін народилася дочка - ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження від 27 серпня 2013 року НОМЕР_2 (а.с. 4).

Згідно з ч. 1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров'я про народження дружиною дитини.

Якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір'ю, а чоловік - батьком дитини (ст. 133 СК України).

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 136 Сімейного кодексу України особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст.ст. 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

У п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначено, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Разом з тим в силу вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Відповідач фактично визнала позовні вимоги позивача та у суду не виникає сумнівів щодо добровільності їх визнання, оскільки вони відповідають встановленим судом обставинам справи, враховуючи позовні вимоги відповідача про позбавлення позивача батьківських прав стосовно дитини, які заявлялися у первісному позові та були залишені судом без розгляду.

Суд також враховує, що відповідач всупереч вимогам ухвали Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 2 січня 2018 року про призначення судово-генетичної експертизи на виклик до експертної установи 22 лютого 2018 року для відбору зразків крові не з'явилася, що підтверджується електронним повідомленням експертної установи від 27 лютого 2018 року

(а.с. 52), натомість подала до суду заяву про залишення позовної заяви про позбавлення батьківських прав позивача без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.

Частинами 1-3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачено, що державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану.

Відповідно до п. 1.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня

2011 року № 96/5 внесення змін до актових записів цивільного стану (далі - Правила), які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством.

Згідно з п. 2.13.1 Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, з-поміж іншого, рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження.

У п. 2.16.2 Правил передбачено, що за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду.

Якщо одна із сторін визнала пред'явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам ст. 206 цього Кодексу (ч. 4 ст. 265 ЦПК України).

При цьому ч. 4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Враховуючи, що ОСОБА_3 є неповнолітньою особою, беручи до уваги визнання відповідачем позову, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі, з-поміж іншого, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Аналогічні приписи містяться у ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

За таких обставин суд дійшов висновку про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків сплаченого ним судового збору, що становить 320,00 гривень, та стягнення з відповідача на користь позивача інших 50 відсотків судового збору.

З огляду на викладене вище, керуючись ст.ст. 82, 142, 200, 206, 223, 247, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Виключити відомості про ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, як батька з актового запису від 27 серпня 2017 року № 64, зареєстрованого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Чорнобаївського районного управління юстиції у Черкаській області, про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби України у Чорнобаївському районі Черкаської області повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, паспорт НОМЕР_3, виданий Чорнобаївським РВ УМВС України в Черкаській області 23 червня 2006 року, 50 відсотків судового збору, що становить 320,00 (триста двадцять гривень 00 копійок) гривень, сплаченого згідно з квитанцією № 55 від 11 грудня 2017 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50 відсотків судового збору, що становить 320,00 (триста двадцять гривень 00 копійок) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Чубай