Справа № 361/7540/17
Провадження № 2/361/903/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Бас Я.В.,

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про стягнення грошових коштів, процентів, трьох відсотків річних та звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа за вказаним позовом.

У судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про притягнення ОСОБА_5 до відповідальності відповідно до ст.ст. 143, 144 ЦПК України, оскільки вважає, що ОСОБА_5 проявляє неповагу до суду, не зявляється до суду за викликом для допиту її в судовому засіданні в якості свідка. Про допит ОСОБА_5 винесена відповідна ухвала, яка на даний час не виконана, тому представник позивача вважає, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати заходи процесуального примусу шляхом накладення штрафу. Суду зазначив, що в разі б належного виконання покладених на свідка обовязків, в судовому засіданні було б зясовано питання щодо проставлення особистого підпису на договір позики, та можливо б відпала необхідність у подальшому призначені експертизи. Представник позивача наголошував на необхідності неухильного дотримання рішення Ради суддів України від 4 листопада 2016 року № 74 щодо притягнення до відповідальності осіб за неповагу до суду.

В судовому засіданні представник відповідача заперечувала проти задоволення заявленого клопотання, вважає, що будь-яких порушень в розрізі поняття неповаги до суду зі сторони відповідача ОСОБА_5 допущено не було. Наголосила на тому, що вона як представник зявлялась на всі судові засідання, надавала свої пояснення та заперечення, не було жодного факту не надання нею відповіді на поставлене питання.

Суд вислухавши думку представника позивача та представника відповідача, щодо заявленого клопотання та заперечення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до пункту 1, 2 частини 8 статті 133 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Рада суддів України розробляє та організовує виконання заходів щодо забезпечення незалежності судів і суддів, розглядає питання правового захисту суддів, приймає відповідні рішення з цих питань.

Однією з правових гарантій забезпечення незалежності судів і суддів є встановлена законодавством відповідальність за прояви неповаги до суду.

26 жовтня 2018 року схваленні оновлені Рекомендації щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, відповідно до статті 133 "Про судоустрій і статус суддів", Положення про Раду суддів України, затвердженого X позачерговим з'їздом суддів України 16 вересня 2010 року (із подальшими змінами), так Рада суддів України вирішила внести зміни до Рекомендацій щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, схвалених рішенням Ради суддів України від 4 листопада 2016 року № 74, виклавши їх у редакції, що додається до вказаного рішення.

Так, у вказаному рішенні зазначається, про можливість застосування такої відповідальності передбачена як нормами Конституції України, так і інших нормативно правових актів.

У відповідності до частини 4 статті 129 Конституції України за неповагу до суду і судді винні особи притягуються до юридичної відповідальності.

Згідно зі статтею 50 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Положення статей 185-3, 258, 276 - 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачають адміністративну відповідальність за прояв неповаги до суду, містять перелік діянь, які свідчать про неповагу до суду і санкції за їх вчинення, а також визначають безпосередній порядок притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду.

У кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185--3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Жоден випадок прояву неповаги до суду не повинен залишатись без належного реагування суддів.

Адміністративна відповідальність за прояв неповаги до суду передбачена статтею 185--3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Диспозиція вказаної статті до об'єктивної сторони зазначеного правопорушення відносить наступні діяння:

злісне ухилення від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, експерта, перекладача;

непідкорення зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого;

порушення порядку під час судового засідання;

вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил;

невиконання поручителем зобов'язань, покладених судом під час провадження у справах за адміністративними позовами з приводу затримання та видворення іноземців та осіб без громадянства;

неповага до Конституційного Суду України з боку учасників конституційного провадження, перекладача, свідка, спеціаліста, експерта, інших учасників конституційного провадження, залучених Конституційним Судом України до участі у справі, що виразилася у злісному ухиленні від явки на засідання, пленарне засідання Сенату, Великої палати Конституційного Суду України або в непідкоренні цих та інших осіб розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час таких засідань, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до Конституційного Суду України іншими присутніми на пленарному засіданні особами (крім суддів Конституційного Суду України).

Таким чином, у випадку вчинення будь-яких із вище перелічених дій, суд зобов'язаний ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2018 року клопотання представника відповідача ОСОБА_2 задоволено частково, суд ухвалив викликати та допитати у наступному судовому засіданні як свідка ОСОБА_5.

05 травня 2018 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду на 05 липня 2018 року.

05 липня 2018 року в судове засідання представник відповідача ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_5 не зявились. Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на строк більш ніж 30 днів, для надання можливості укласти мирову угоду.

Як вбачається із матеріалів справи, журналу судового засідання суд відклав розгляд справи на 09 липня 2018 року у звязку з тим, що не був належним чином повідомлений відповідач ОСОБА_4, та одночасно із можливим вирішення питання шляхом укладення мирової угоди.

09 липня 2018 року вказана цивільна справа була знята з розгляду, призначено наступне судове засідання на 28 вересня 2018 року у звязку з перебуванням головуючої судді в складі колегії при розгляді кримінальної справи.

Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_5 отримала виклик до суду на 28 вересня 2018 року на 9 год. 20 хв.

28 вересня 2018 року в судовому засіданні сторони надали свої пояснення та заперечення, та оголошена перерва до 20 листопада 2018 року для виклику в судове засідання свідка ОСОБА_5

В судовому засіданні 20 листопада 2018 року представник відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_7, не підтримала клопотання про допит в судовому засіданні як свідка ОСОБА_5 та одночасно заявила клопотання про допит свідка ОСОБА_4

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2018 року та протокольною ухвалою внесеною до журналу судового засідання прийнята відмова від подальшого допиту як свідка ОСОБА_8, відмовлено в задоволенні клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_4, у звязку з раніше призначеною кримінальною справою суд оголосив перерву в судовому засіданні, призначив судове засідання на 30 листопада 2018 року.

Відповідно ч. 5 ст. 81, ч. 1 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч. 1 ст. 81 ЦПК України.

Враховуючи, що представник відповідача ОСОБА_2 в подальшому не підтримала клопотання щодо виклику та допиту свідка ОСОБА_5 суд 30 листопада 2018 року продовжив розгляд даної справи, дослідив письмові докази у справі.

Зважаючи на вищенаведені обставини суд не вбачає в діях відповідача ОСОБА_5

злісного ухилення від явки в суд в якості свідка, як це передбачено в диспозиції ст. 185 3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Однак, враховуючи, що пояснення сторін у справі про відомі їм обставини, що має значення для справи, виступають джерелом інформації, засобом доказування. Поясненнями відповідач в процесі може надати більш повні і точні відомості про обставини справи, оскільки вона є субєктом спірних правовідносин, що розглядаються судом, суд дійшов висновку про обовязкову участь в судовому засіданні відповідача ОСОБА_5 для надання особистих пояснень з приводу предявленого позову та обставини щодо проставлення власноручно підпису на договорі позики від 22 червня 2016 року.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобовязані зявитись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана обовязковою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 76,77, 78, 240, 241 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 щодо застосування заходів процесуального примусу у вигляді штрафу та для порушення питання щодо адміністративної відповідальності згідно статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_5 відмовити.

Визнати явку відповідача ОСОБА_5 до суду в судове засідання призначене на 18 січня 2019 року на 14 годину 00 хв. обовязковою для надання особистих пояснень.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.Г. Радзівіл