Справа № 643/9175/18
Провадження № 2/643/4635/18
26.11.2018 року Московський районний суд м. Харкова, в складі:
головуючого - судді Довготько Т.М.
за участю секретаря судового засідання -Стальмакової В.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом до відповідача в якому просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням в будинку АДРЕСА_2
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що є власником житлового будинку АДРЕСА_1. З її згоди в даному будинку був зареєстрований її колишній чоловік відповідач ОСОБА_2 20.03.2017року рішенням Московського районного суду м. Харкова шлюб між ними було розірвано. З червня 2016року відповідач не мешкає за місцем реєстрації та не користується житом, за комунальні послуги не сплачує. Реєстрація відповідача порушує права позивача, як власника житла в користуванні та розпорядженні власністю.
Позивач ОСОБА_1 через канцелярію суду надала заяву, в якій просить розглядати справу у її відсутність, позов підтримує та просить задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності не подав.
Зі згоди позивача, суд розглянув справу в порядку заочного провадження, на підставі наявних доказів, відповідно до вимог ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: м. Харків, АДРЕСА_4 належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі рішення Московського районного суду м.Харкова від 04.12.2008року /а.с.13, 15/.
Відповідно до довідки Адміністрації Московського району Харківської міської ради від 06.07.2018 року, у будинку АДРЕСА_3 в м. Харків зареєстровані: ОСОБА_1 (власник), ОСОБА_2 (чоловік), ОСОБА_3 (син), ОСОБА_4 (мати) /а.с.12/.
Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 20.03.2017року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано /а.с.14/.
Згідно повідомлення Московського ВП ГУНП в Харківській області від 19.11.2018року, згідно наявних облікових даних Московського ВП ГУНП в Харківській області, інформація щодо перешкоджання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, у праві на користування ним житлом за адресою: м. Харків, АДРЕСА_4, в період з 01.06.2017 року до 16.11.2018року в Московський ВП ГУНП в Харківській області не надходило.
Відповідно до акту підписаного ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 від 02.07.2018року, вбачається, що ОСОБА_2 фактично з 01.06.2016року не проживає за адресою: АДРЕСА_5, його особистих речей у квартирі немає /а.с.11/.
Відповідно до ст. 47 Конституції України, кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Відповідно до ст. 191 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч. 1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
За змістом ч.ч. 1, 4 ст. 156 ЖК Української РСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім'ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Згідно ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до Закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідач втратив право користування спірним жилим приміщенням, оскільки не проживав в будинку без поважних причин понад рік, не сплачує витрати за користування житловим приміщенням, комунальні послуги, що дає суду підстави усунути позивачу перешкоди у користуванні власністю та визнати ОСОБА_2 таким, що втратила право користування жилим приміщенням за адресою: м. АДРЕСА_6.
Суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 704,80грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 200, 263, 265, 280 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 /м. АДРЕСА_6/ до ОСОБА_2 /м. АДРЕСА_6/ про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_2
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_2 судовий збір у розмірі 704грн.80коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду, протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя: Т.М.Довготько