Справа № 594/1459/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 листопада 2018 року м.Борщів

Суддя Борщівського районного суду Тернопільської області Губіш О.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_2, ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житлом, що знаходиться по АДРЕСА_1, та яке належить їй та третій особі - ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності у рівних частках - кожен з них є власником ? частки спірного будинковолодіння.

В огрунтування чого посилається на те, що відповідач ОСОБА_2, разом з дочкою ОСОБА_3, були членами її сім»ї, спірне помешкання залишили у 2005 році і з того часу в такому не проживають. Прохання позивача та третьої особи щодо зняття з реєстрації відповідач ОСОБА_2 залишає поза увагою і на такі належним чином не реагує. Реєстрація відповідачів у свою чергу призводить до порушення її прав як співвласника. Оскільки змушена сплачувати надмірні комунальні послуги. Які нараховуюються на зареєстрованих осіб, крім того, постійно виникають зайві проблеми при оформленні субсидії.

Ознайомившись з поданою ОСОБА_2 позовною заявою, приходжу до висновку, що така не відповідає вимогам Цивільно-процесуального Кодексу України у зв»язку з чим підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб(способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом (стаття 41 Конституції України, статті 316-319 ЦК). Відповідно до ст. 405 Цивільного Кодексу України встановлено, що члени сім»ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім»ї власника втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім»ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ст. ст. 358, 360, 361 ЦК України право спільної часткової власностіздійснюється співвласниками за їхньою згодою, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю; співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власностізобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів(обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном; співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

А отже, виходячи з вищенаведених норм права, позивач ОСОБА_1 самостійно, на власний розсуд, не може звертатися до суду з вимогами, що стосуються прав та законних інтересів іншої особи, а в даному випадку співвласника спірного помешкання. Позивачем не зазначено підстави, з яких саме вона звертається з даним позовом до суду, ставлячи вимогу щодо визнання відповідачів такими, що втратили право користування в цілому житловим приміщення, співвласником якого позивач є у розмірі ? частки.

Поряд з тим, позивач у позовній заяві вказує різні дати народження відповідача ОСОБА_3. З яких неможливо зробити висновок чи є така особа неповнолітньою чи повнолітньою.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом приведення її у відповідність до норм ст. 175 ЦПК України.

Виходячи з наведеного вище, керуючись ст. 175 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху, надавши строк для усунення зазначених вище недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Роз"яснити, що у разі невиконання ухвали у зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: