Справа № 379/1310/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2018 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Різник Н.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Тараща цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом і просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 17.11.2004 року виконавчим комітетом Петрівської сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис №5, витрати, пов'язані з розглядом справи, покласти на відповідача. Після розірвання шлюбу просить відновити дошлюбне прізвище «ОСОБА_1» та не надавати строк на примирення.

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на сімейні відносини та сімейні обов'язки. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. З 2011 року по даний час сторони спільно не проживають. Відповідач має іншу сім'ю. Спроби примирення не дали ніяких позитивних наслідків. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

В підготовче судове засідання позивач не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належно, у позовній заяві просить розглядати справу без її участі.

Відповідач в підготовче судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позов визнає та не заперечує проти його задоволення.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 17.11.2004 року між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Петрівської сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис №5.

Від даного шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачкою.

Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони мають протилежні погляди на сімейні відносини та сімейні обов'язки. З 2011 року по даний час сторони спільно не проживають. Відповідач має іншу сім'ю. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. Спроби примирення не дали ніяких позитивних наслідків. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

Відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі ч. 1 ст. 142 ЦПК України, оскільки позовні вимоги визнані відповідачем до початку розгляду справи по суті, то позивачу з державного бюджету підлягає поверненню 50 відсотків суми сплаченого судового збору, у розмірі 352,40 грн.

Решта сплаченого судового збору позивачем підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 17.11.2004 виконавчим комітетом Петрівської сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис №5- розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище - «ОСОБА_1».

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби у Таращанському районі Київської області, , місцезнаходження: вул. Шевченка, 28, м. Тараща Київської області, повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, 50 відсотків суми сплаченого у Таращанському відділенні Київського ГРУ ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК", згідно квитанції 0.0..1 від 16.10.2018, судового збору, у розмірі 352,40 грн..

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, судовий збір в розмірі 352,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін