Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Федоренко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому зазначила, що 29.10.2004 року уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Мотивує заяву тим, що з причини непорозуміння, відсутності взаємної поваги та спільних інтересів, а також психологічного дискомфорту, спільне життя з відповідачем стало неможливим. З 18 лютого 2016 року шлюбні відносини між сторонами припинилися, з того ж часу сторони не ведуть спільного господарства. Просила шлюб розірвати.

Сторони в судове засідання не з'явились, про день, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач підтримала позовну заяву та просила її задовольнити, відповідач позов визнав, не заперечував проти його задоволення та зазначив, що подружжя з жовтня 2016 року не веде спільного господарства.

Тому суд вважає можливим слухати справу за відсутності сторін на підставі ст. 211 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 29.10.2004 року сторони зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №869.

Від спільного життя сторони неповнолітніх дітей не мають.

З матеріалів справи вбачається, що з 2016 року сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинені, з цього ж часу вони не ведуть спільного господарства.

Строк на примирення надавати сторонам є недоцільним, оскільки шлюб тривалий час існує формально. Крім цього, позивачка в своїй заяві вказала, що примирення з відповідачем не можливе, оскільки буде суперечити її особистим інтересам.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином суд вважає встановленим, що збереження сім'ї неможливо, сім'я сторін розпалась і не може бути поновлена міцною і здоровою, інших доказів сторонами не надано, тому шлюб сторін може бути розірваним.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 115 СК України, ст.ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_1) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, АДРЕСА_2), зареєстрований 29.10.2004 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №869 - розірвати та вважати його припиненим з дня набрання чинності даним рішенням.

Рішення суду після набрання ним законної сили направити до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб, відповідно до вимог ч. 2 ст. 115 СК України.

Рішення суду може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Подільський районний суд м. Києва

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення (або вручення) повного судового рішення.

Суддя Г. Б. Супрун