справа №619/3780/17
провадження №2/619/224/18
22 листопада 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого судді: Остропілець Є.Р.
при секретарі: Жорняк А.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: державний виконавець відділу державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 «Про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та визнання права власності на житлове приміщення»,-
В провадженні Дергачівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: державний виконавець відділу державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 «Про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та визнання права власності на житлове приміщення».
Позивач посилається на те, що з відповідачем по справі позивач перебувала в зареєстрованому шлюбі з 17.05.2008 року. На даний час шлюб розірвано рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 28 вересня 2010 року.
Від спільного подружнього життя у сім'ї народився син: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серія І-ВЛ № 047328, видане Солоницівською селищною радою Дергачівського району Харківської області за актовим записом № 23).
Дитина проживає та знаходиться на утриманні позивача.
Оскільки, відповідач після розлучення не цікавився життям сина, не телефонував, не виявляв ніякого бажання спілкуватися з дитиною, не займався його вихованням, матеріально не підтримував, позивачем було подано позовну заяву до суду про стягнення з відповідача на її користь аліментів на утримання дитини.
За рішенням суду, було отримано виконавчий лист № 2-1446, виданий 12.01.2005 Дергачівським районним судом Харківської області та направлений за належністю до Дергачівського районного відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції в Харківській області для примусового виконання.
Так, на підставі виконавчого листа, відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 було зобовязано виплачувати аліменти у розмірі ? частини всіх видів заробітку щомісячно до досягнення повноліття дитини.
Після того, як позивач отримала виконавчий лист, на підставі нього у виконавчій службі Дергачівського відділу державної виконавчої служби Харківської області було відкрите виконавче провадження про стягнення з відповідача на її користь аліментів до досягнення дитини повноліття.
Відповідач не виконує рішення суду про сплату аліментів, та станом на 01.03.2016 рік має заборгованість по аліментам в розмірі 64 232,68 грн. (шістдесят чотири тисячі двісті тридцять дві грн. 68 коп.), що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментам, виданого відділом державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції.
Постійною недоплатою аліментів відповідач публічно демонструє незацікавленість у матеріальному забезпеченні дитини.
З 28.07.2004 по 18.02.2016 рік відповідач ОСОБА_4 - ОСОБА_5 не сплачував аліменти на утримання сина у розмірі 64 232,68 грн. (шістдесят чотири тисячі двісті тридцять дві грн. 68 коп.) без урахування розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, яку і необхідно стягнути з відповідача. З урахуванням неустойки/пені/ борг відповідача, відповідно до ст.196 СК України, складає 196 552 грн./ розрахунок додається/.
В судове засідання представник позивача ОСОБА_1 не зявився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити та слухати справу без фіксації технічними засобами.
В судове засідання відповідач ОСОБА_1 - ОСОБА_5 не з'явився, був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Суду ніяких пояснень, відзивів з приводу позовних вимог не надав.
В судове засідання державний виконавець відділу державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 не зявилася, була повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи.
Суд вважає за можливим слухати справу за ст.247 ч.2 ЦПК України без фіксування технічними засобами.
Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав.
У судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 з відповідачем ОСОБА_6 перебували в зареєстрованому шлюбі з 28.09.2010 року. На даний час шлюб розірвано рішенням Дергачівського районного суду Харківської області.
Від спільного подружнього життя у сім'ї народився син: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серія І-ВЛ № 047328, видане Солоницівською селищною радою Дергачівського району Харківської області за актовим записом № 23).
Дитина проживає та знаходиться на утриманні позивача.
Оскільки, відповідач після розлучення не цікавився життям сина, не телефонував, не виявляв ніякого бажання спілкуватися з дитиною, не займався його вихованням, матеріально не підтримував, позивачем було подано 28.07.2004 позовну заяву до суду про стягнення з відповідача на її користь аліментів на утримання дитини.
За рішенням суду, було отримано виконавчий лист № 2-1446, виданий 12.01.2005 року Дергачівським районним судом Харківської області та направлений за належністю до Дергачівського районного відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції в Харківській області для примусового виконання.
Так, на підставі виконавчого листа, відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 було зобовязано виплачувати аліменти у розмірі ? частини всіх видів заробітку щомісячно до досягнення повноліття дитини.
Після того, як позивач отримала виконавчий лист, на підставі якого у виконавчій службі Дергачівського відділу державної виконавчої служби Харківської області було відкрите виконавче провадження про стягнення з відповідача на її користь аліментів до досягнення дитини повноліття.
Відповідач не виконує рішення суду про сплату аліментів, та станом на 01.03.2016 рік має заборгованість по аліментам в розмірі 64 232,68 грн. (шістдесят чотири тисячі двісті тридцять дві грн. 68 коп.), що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментам, виданого відділом державної виконавчої служби по Дергачівського районного управління юстиції, згідно виконавчого листа № 2-1446 від 12.01.2005 року. .
Постійною несплатою аліментів, відповідач публічно демонструє незацікавленість у матеріальному забезпеченні дитини.
З 28.07.2004 по 18.02.2016 рік відповідач ОСОБА_4 - ОСОБА_5 не сплатив аліменти на утримання сина у розмірі 64 232,68 грн. (шістдесят чотири тисячі двісті тридцять дві грн. 68 коп.) без урахування розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, яку і необхідно стягнути з відповідача.
З урахуванням неустойки/пені/ борг відповідача, відповідно до ст.196 СК України, складає 196 552 грн. Вказана сума підтверджується розрахунком наданим позивачем.
Не дивлячись на несплату аліментів ОСОБА_7 на утримання дитини до досягнення нею повноліття, відповідач у своїй власності має однокімнатну квартиру за адресою АДРЕСА_1, на яку постановою державного виконавця був накладений арешт, проведені електроні торги з продажу майна, але які визнані такими, що не відбулися.
Згідно з ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.
Відповідно до ч.1 ст. 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.
Згідно з ст. 20 СК України до вимог, що випливають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених частиною другою статті 72, частиною другою статті 129, частиною третьою статті 138, частиною третьою статті 139 цього Кодексу.
Таким чином, позовна давність не застосовується до вимог про стягнення пені за заборгованістю по аліментах в сімейних правовідносинах. Дана правова позиція окремо підтверджується Верховним судом України в п.22 постанови пленуму № 3 від 15.05.2006р. «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», яким визначено, що передбачена ст.196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
Згідно п.1 ст. 196 СК України зі змінами до Закону від 17.05.2017р. «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку сплати аліментів» у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду або домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Розрахунок пені за несплаченими аліментами проводиться згідно п.1 ст. 196 СК України зі змінами до Закону від 17.05.2017р. «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку сплати аліментів» за формулою P = S*p * Q, де Р - сума пені; S - сума заборгованості; р - ставка пені; Q - кількість днів прострочення.
При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.
Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.
Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов'язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення зі сплати аліментів за кожен місяць також буде різнитись.
З урахуванням неустойки/пені/ борг відповідача, відповідно до ст.196 СК України, складає 196 552 грн. Вказана сума підтверджується розрахунком наданим позивачем.
Суд згодний з даними розрахунками.
Таким чином, загальна сума неустойки (пені), яка повинна бути стягнута з відповідача за несплату аліментів на утримання дитини за період часу з 28.07.2004 рік по 18.02.2016 рік складає 196 552 грн.
При вирішенні питання про визнання права власності на квартиру в рахунок погашення заборгованості, суд не може одночасно стягувати неустойку (пеню) за прострочення виплати аліментів, у звязку з тим, що ці вимоги є взаємовиключними, тому суд в стягненні неустойки (пені) з відповідача у розмірі 196 552 грн лише констатує той факт, що вказана сума підлягає стягненню з відповідача.
Сума пені 196 552 грн, фактично однакова з вартістю однокімнатної квартири, загальною площею 40,70 кв.м, яка складається з кімнати 1 (площею 5,10 кв.м.), кімнати 2 (площею 8,30 кв.м.), кімнати 3 (площею 11,8 кв.м.), кімнати 4 (площею 15, 50кв.м.) та розташована за адресою: АДРЕСА_2, яка належить згідно свідоцтва на праві власності ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2
Відповідно експертного висновку від 11.04.2018 року вартість вказаної квартири становить 99 720 грн., тому суд вважає за можливе в рахунок погашення заборгованості по аліментам визнати за ОСОБА_1 право власності на вищевказану квартиру.
В інших позовних вимогах ОСОБА_1 необхідно відмовити.
Згідно ч.9 ст.62 Закону України «Про виконавче провадження» майно передається стягувачу за ціною, що дорівнює початковій вартості майна, за якою воно передавалося на реалізацію. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу державний виконавець виносить постанову, яка затверджується начальником відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. За фактом такої передачі державний виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на це майно.
Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 р. № 868, не передбачено, що постанова державного виконавця може бути правовстановлювальним документом на нерухоме майно.
Підпунктом 10 пункту 37 даного Порядку визначено, що документом, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, є, зокрема, рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.
Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ст. 141 ч.2 п.1 ЦПК України …судові витрати, повязані з розглядом справи у разі задоволення позову, покладаються на відповідача.
Суд вважає, що судовий збір необхідно стягнути з відповідача - ОСОБА_1 ОСОБА_8 на користь держави у розмірі 8810,00 грн. згідно ст. 4 п.2 ЗУ «Про судовий збір».
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 20, 196 СК України, ст. ст. 10, 12, 13, 76-80, ч.2 п.1 ст.141, 259, 328 ЦК України, ст.ст. 2, 77-80, 141, 264-268, 280-282, 354 ЦПК України, ч.9 ст.62 Закону України «Про виконавче провадження» , ст. 4 п.2 ЗУ «Про судовий збір» суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_1 ОСОБА_8, третя особа Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та визнання права власності на житлове приміщення задовольнити частково.
Визнати право власності за ОСОБА_1 на однокімнатну квартиру, загальною площею 40,70 кв. м, яка складається з кімнати 1 (площею 5,10 кв.м.), кімнати 2 (площею 8,30 кв.м.), кімнати 3 (площею 11,8 кв.м.), кімнати 4 (площею 15, 50кв.м.) та розташована за адресою: АДРЕСА_2, яка належить на праві власності, яка належить згідно свідоцтва на праві власності ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2 в рахунок погашення заборгованості по аліментам.
Стягнути з ОСОБА_1 ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер (інформація не відома) на користь держави судовий збір в розмірі 8810, 00 (вісім тисяч вісімсот десять) грн.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути скасоване Дергачівським районним судом Харківської області шляхом подачі відповідачем письмової заяви про його перегляд протягом 30-ти дні з дня його проголошення, а позивачем в загальному порядку шляхом подачі в 30-денний термін до апеляційного суду Харківської області апеляції з моменту оголошення рішення, а в разі відсутності особи, яка бере участь у справі при оголошенні рішення, у той же строк з моменту отримання копії рішення.
Суддя Є. Р. Остропілець