Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" жовтня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гончарука В.П.

при секретарі Красновій І.В.

справу розглянуто без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення порядку користування квартирою мотивуючи свої вимоги тим, що вона та її двоюрідна сестра ОСОБА_2 є власницями квартири АДРЕСА_1 в рівних долях тобто по ? частці на кожну згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 25.03.2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніщенко А.П.

Так, квартира загальною площею 54 кв.м. складається з двох кімнат жилою площею 33,4 кв.м. у тому числі одна кімната - 14,3 кв.м. , друга кімната - 19,1 кв.м. , кухні - 6,7 кв.м, ваної кімнати - 3,2 кв. м., вбиральні - 1,5 кв. м., коридору 8,2 кв.м. та балкону - 1 кв.м.

В квартирі зареєстрованих осіб немає. Сторони не можуть дійти згоди щодо користування квартирою. Відповідач ОСОБА_2 чинить позивачу перешкоди у користуванні її майном.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги просила задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Проти задоволення позовних вимог не заперечила.

Представник третьої особи: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» в судове засідання не з'явився про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою, підлягають до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 належить ? частина квартири АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 25.03.2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніщенко А.П.

Відповідачу ОСОБА_2 належить ? частина квартири АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 25.03.2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніщенко А.П.

Згідно Технічного паспорта квартира АДРЕСА_1 загальною площею 54 кв.м. складається з двох кімнат жилою площею 33,4 кв.м. у тому числі одна кімната - 14,3 кв.м. , друга кімната - 19,1 кв.м. , кухні - 6,7 кв.м, ваної кімнати - 3,2 кв. м., вбиральні - 1,5 кв. м., коридору 8,2 кв.м. та балкону - 1 кв.м.

Необхідність визначення порядку користування житловими кімнатами в квартирі позивач обґрунтовує порушенням її права вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю.

Відповідно до ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно зі ст. ст. 358 ч. 1 і ч. 2, 391 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст.360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов»язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов»язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов»язаннями, пов»язаними із спільним майном; тобто встановлення порядку користування спільним нерухомим майном не змінює часток співвласників у спільній частковій власності на таке майно.

Відповідно до п.14 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995р. №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», роз'яснено, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення із самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

У зв'язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в порядку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 49 та ч.4 ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову на будь-якій стадії судового процессу не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 356,358,391,360 ЦК України ,ст. ст. 89,81,206 258,263,265,268,273 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою - задовольнити.

Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши в користування ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 кімнату площею 14,3 кв.м. та балкон площею - 1 кв.м.

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 виділити у користування кімнату площею 19,1 кв.м.

Кухню - 6,7 кв.м, ванну кімнату - 3,2 кв. м., вбиральню - 1,5 кв. м., коридор - 8,2 кв.м. залишити в спільному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_2., проживає за адресою АДРЕСА_1.

Відповідач - ОСОБА_2 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3.

Третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» м. Київ вул. Челябінська 9-Г.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ ПерехіднихПоложень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: