Провадження № 2-п/761/125/2018
У Х В А Л А

23 листопада 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Подоляні Ю.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 15 листопада 2013 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 15 листопада 2013 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Подану заяву мотивує тим, що в судове засідання відповідач не з'явився через його неналежне повідомлення. Крім цього, відповідач зазначає, що ним було погашено тіло кредиту та відсотки, а банком незаконно збільшено відсоткову ставку по кредиту, що вплинуло на виникнення заборгованості.

Заявник, позивач та відповідачі у судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлені судом належним чином.

Суд, дослідивши матеріали зазначеної цивільної справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідним є наявність сукупності двох обставин: неявка відповідача у судове засідання та (або) неповідомлення про причини неявки, а також не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, останні не містять доказів належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце судового засідання, яке відбулось 15 листопада 2013 року.

Разом з тим, посилання заявника на незаконне збільшення ставки по кредиту банком, що призвело до виникнення заборгованості, не приймаються судом, як доказ, що має істотне значення для правильного вирішення спору по суті, оскільки, при винесенні заочного рішення судом досліджувались та приймались до уваги всі матеріали справи, а відтак суд приходить до висновку, що підстав для скасування заочного рішення немає, адже відсутня сукупність обставин, передбачених до ч. 1 ст. 288 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 15 листопада 2013 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: