Справа № 496/4817/18
Провадження № 2/496/2034/18
У Х В А Л А

27 листопада 2018 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, малолітніх ОСОБА_5, ОСОБА_6, АДРЕСА_2) про скасування ордеру, виселення із житлового будинку та зобов'язання не чинити перешкод у праві користування майном, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла вказана позовна заява в якій позивач просить суд: скасувати ордер виданий на вселення ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1, Одеської області; виселити ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 із житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1, Одеської області; зобов'язати ОСОБА_5, ОСОБА_3, що діють в інтересах своїх дітей: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та Білгород-Дністровський прикордонний загін (в/ч 2197, не чинити перешкод у праві користуванні (власності)житловим будинком, що розташований по АДРЕСА_1

Але позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

У відповідності до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Проте, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, зокрема, в ній не зазначено відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат.

Крім того, відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються до суду в оригіналі або в належним чином завіреній копії, учасник справи, який подає документи в копіях повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

В порушення даної норми позивачем надано до суду ксерокопії документів, які належним чином не завірені.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

З копії державного акту серії НОМЕР_1 вбачається, що земельна ділянка, що розташована на території Маяківської сільської ради, що надана для будівництва і обслуговування житлових будинків та господарських будівель належить ОСОБА_7, а відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло, спірний будинок зареєстровано на ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_1 по 14/ частині за кожним, проте в позовній заяві окрім позивача ОСОБА_1 інших осіб як учасників справи не зазначено.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору. Але разом з позовною заявою позивачем заявлено клопотання, за яким просить відстрочити сплату судового збору за даним позовом з посиланням на дуже скрутне матеріальне становище.

Згідно з ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Підстав, передбачених положенням вищевказаної статті, судом не встановлено та позивачем не надано належних доказів щодо важкого матеріального стану.

Таким чином, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивача ОСОБА_1 та вважає за необхідне відмовити у відстрочці сплати судового збору.

Так, згідно ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 704 грн. 80 коп.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 вказаного закону встановлено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з положеннями ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» - з 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 1762 гривень.

Отже, позивачу за подання даного позову необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2114 грн. 40 коп.

Звертаю увагу, що статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Позивачу необхідно вказати який ордер, яким (органом) його було видано та коли, який він просить скасувати.

Окрім того, позивачу необхідно надати докази або посилання у підтвердження позовних вимог.

Також, згідно ч. 4 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Але позивач не порушує питання щодо залучення органу опіки та піклування до судового розгляду.

Крім того, позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21 грудня 1975 року).

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, малолітніх ОСОБА_5, ОСОБА_6, АДРЕСА_2) про скасування ордеру, виселення із житлового будинку та зобов'язання не чинити перешкод у праві користування майном - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4, малолітніх ОСОБА_5, ОСОБА_6, АДРЕСА_2) про скасування ордеру, виселення із житлового будинку та зобов'язання не чинити перешкод у праві користування майном - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом 15 днів з дня її отримання до апеляційного суду Одеської області через Біляївський районний суд.

Суддя Пендюра Л.О.