Справа № 570/110/15-ц
Номер провадження 2-р/570/4/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" листопада 2018 р.

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне заяву представників відповідача ОСОБА_2 про розяснення рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 27.02.2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Від представників відповідача надійшла заява. Вони зазначають про те, що в описовій частині рішення не зазначені анкетні дані дитини; судом не зазначена вимога позивачки про залишення дитини на проживання з матірю; «на час розтавання між подружжям ОСОБА_2 не було непорозумінь відносно відсутності в них спільної дитини або наявності вагітності ОСОБА_3 від ОСОБА_4Р.». Текст рішення та матеріали позовної заяви відповідач не отримував, так як перебував за межами України. Зважаючи на наведене просять суд розяснити рішення суду про яку саме дитину іде мова та якими матеріалами справи це підтверджено.

Заявники подали заяву, згідно якої просять справу розглядати без їх участі.

За положеннями ч.3 ст. 271 ЦПК України суд може не викликати учасників справи.

Суд вважає, що немає необхідності викликати позивачку, відповідача чи їх представників, оскільки справу можливо розглянути за наявними матеріалами; суд не вбачає доцільності заслуховувати пояснення сторін. В даному випадку це не призведе до порушення прав учасників процесу.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява не підлягає до задоволення.

Як встановлено в судовому засіданні, в провадженні Рівненського районного суду Рівненської області перебувала вищезазначена справа. Рішенням Рівненського районного суду Рівненської області від 27.02.2015 р. позов був задоволений.

Суд ухвалив рішення: розірвати шлюб між ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище Шепеляєва) ОСОБА_5 та ОСОБА_2, зареєстрований 01.02.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Рівненського районного управління юстиції, актовий запис № 6. Неповнолітнього ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з матір'ю ОСОБА_3. Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3) на користь ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_4, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_5; паспорт серія МЮ 330390, виданий 23.03.2013 р. Рівненським РВ УМВС України в Рівненській області) - 243 грн. 60 коп. судові витрати.

В матеріалах справи наявне свідоцтво про народження (його копія) серія І-ГЮ № 187943, видане виконавчим комітетом Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області 29.07.2013 року.

Згідно свідоцтва, ОСОБА_6 народився 10.07.2013 року. Його батьками зазначені: батько ОСОБА_2, мати ОСОБА_3.

За положеннями ст. 271 ЦПК України суд може розяснити судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Розяснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому розяснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Тобто, розяснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акту є його неясність, невизначеність.

Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акту, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

При розгляді справи було встановлено, що в описовій частині рішення суду не зазначено анкетні дані дитини. Заявники зазначають, що таким чином вони не розуміють про яку дитину йдеться мова, оскільки відповідач не отримував копії позовної заяви з документами, які подала позивачка. Також зазначають про те, що суд не навів мотивів з приводу того, щоб дитина після розірвання шлюбу залишилася проживати з позивачкою.

Проте суд вважає, що рішення суду є зрозумілим.

Наведені представниками відповідача підстави для його розяснення не є аргументованими. Суть заяви зводиться до того, що через відсутність у них документів по справі їм не зрозуміло, про яку дитину йдеться мова.

Але у резолютивній частині рішення чітко зазначені анкетні дані дитини. А їх не зазначення в описовій частині рішення суду не призводить до того, що рішення суду є незрозумілим, чи його неможливо через це виконати.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

І у даному випадку резолютивна частина рішення не припускає кілька варіантів тлумачення.

Решта порушених заявниками питань не віднесені до порядку їх вирішення згідно положень ст. 271 ЦПК України.

За наведеного немає підстав для задоволення заяви про розяснення рішення суду.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, -

у х в а л и в :

В задоволенні заяви представників відповідача ОСОБА_2 про розяснення рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 27.02.2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом 15 днів з дня проголошення, або безпосередньо до Рівненського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Красовський О.О.