Справа № 185/5172/18
Провадження № 2/185/3049/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2018 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Павлограді Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Павлоградської міської ради Дніпропетровської області про визнання членом сім'ї наймача житлового приміщення, суд -

В С Т А Н О В И В :

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, Павлоградської міської ради Дніпропетровської області про визнання членом сім'ї наймача житлового приміщення, в подальшому уточнивши позовні вимоги, в якій просив суд визнати його членом сім'ї наймача за укладеним договором найму житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилався на те, що відповідач є його колишньою співмешканкою. Він зареєстрований та постійно проживає у квартирі АДРЕСА_1 з 1993 року. Відповідач у вказаній квартирі не проживає з 1997 року та знялася з реєстрації. На теперішній час він вирішує питання щодо приватизації вказаної квартири, однак Відділом по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради Дніпропетровської області було роз'яснено щодо неможливості вирішення питання приватизації квартири, оскільки немає можливості визначити наймача житлового приміщення. Позивач вважає, що оскільки ОСОБА_2 була його фактичною дружиною, зареєструвала його у спірному житловому приміщенні, тривалий час проживали однією сім'єю, то його можливо визнати членом сім'ї наймача.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 серпня 2018 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання позивач не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилася, не повідомила суд про причини не явки, хоча була належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, заяву про розгляд справи за її відсутності суду не надала.

Представник відповідача Павлоградської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду.

Суд вивчивши матеріали цивільної справи, встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 статті 63 ЖК УРСР передбачено, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

За змістом ст. 65 ЖК УРСР наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. У такому випадку особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

У осіб, які вселилися до наймача, виникають усі права й обов'язки за договором найму жилого приміщення, якщо особи постійно проживали разом із наймачем і вели з ним спільне господарство та були визнані членами сім'ї наймача (ч.ч. 1, 2 ст. 64 ЖК УРСР).

Крім того, особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням (ч. 2 ст. 65 ЖК УРСР).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 була квартиронаймачем житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1.

ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується пропискою у паспорті, та довідкою про реєстрацію та склад сімї № 5995 від 19.06.2018 року виданою КП "Міський інформаційно-розрахунковий аналітичний центр" Павлоградської міської ради.

Згідно акту про фактичне проживання громадян складеного керуючої справами ОСББ «Гагаріна,30» від 26 березня 2018 року, ОСОБА_1 з моменту створення ОСББ, а саме з 01.01.2017 року, мешкає сам за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до довідки виданої ОСББ «Гагаріна, 30» від 26.03.2018 року ОСОБА_2 не мешкає за адресою АДРЕСА_1 з 1997 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЖК України повнолітній член сім'ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім'ї наймача.

Згідно із ч.2 ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Відповідно до положень ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Враховуючи, щоОСОБА_1 проживав разом із наймачем ОСОБА_2 однією сім'ю, і на даний час продовжує проживати за адресою АДРЕСА_1, тому суд вважає можливим визнати ОСОБА_1 членом сім'ї наймача за укладеним договором найму житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 274, 279 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Павлоградської міської ради Дніпропетровської області про визнання членом сім'ї наймача житлового приміщення - задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_1 членом сім'ї наймача ОСОБА_2 за укладеним договором найму житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Бондаренко