РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/16956/14-ц

Провадження № 2/643/14/18

25.10.2018 року Московський районний суд міста Харкова у складі :головуючого судді-Майстренко О.М. , за участю секретаря -Постульга О.Г. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості права на спадкування, визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-я особа -Третя Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості права на спадкування, визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_1 посилається на те , що ОСОБА_4 на праві власності належав житловий будинок з надвірними будівлями .АДРЕСА_1 на підставі договору на право будування будинку та безстрокового користування земельною ділянкою.

Зазначений житловий будинок є спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та

ОСОБА_3, які перебували у шлюбі та в період шлюбу побудували

житловий будинок за зазначеною адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на Ѕ частину зазначеного житлового будинку.

Спадкоємцями першої черги за законом після його смерті були його дружина,

ОСОБА_3. та його діти ОСОБА_5 та ОСОБА_2

Протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняли його

дружина ОСОБА_3 та донька ОСОБА_5, так як постійно проживалаи зі

спадкодавцем на момент його смерті. Зазначені обставини підтверджуються даними, які є

в домовій книжці.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом

про смерть.

Спадкоємцями першої черги за законом після його смерті були його діти ОСОБА_5 та ОСОБА_2

Протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла тільки

його донька ОСОБА_5, так як постійно проживала зі спадкодавцем на момент його

смерті.

Відповідач ОСОБА_2 спадщину не прийняв, так як однією сім'єю з батьками не

проживав, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався.

Таким чином, позивач вважає, за ОСОБА_5 можливо визнати право власності на Ѕ

частину спірного житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 та на Ѕ частину - в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5, з якою позивач перебував у фактичних шлюбних відносинах з 1994 року по день її смерті Заповіту ОСОБА_5 не залишила. Спадкоємців за законом першої та третьої черги немає.

Після її смерті відкрилася спадщина на належний їй житловий будинок АДРЕСА_1.

Спадкоємців першої черги після її смерті немає, так як ОСОБА_5 в шлюбі не перебувала, дітей не мала.

Спадкоємцем другої черги за законом є брат померлої - ОСОБА_2 . відповідач по справі.

Позивач перебував з ОСОБА_5 в фактичних шлюбних відносинах з 1994 року по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3, проживав з нею однією сім'єю без реєстрації шлюбу в спірному будинку, вели спільне господарство. В зазначеному будинку проживали разом з сином позивача -ОСОБА_6, 1983 року народження та матір'ю дружини ОСОБА_3

Весь цей час вели спільне господарство, мали спільний бюджет, позивач матеріально забезпечував свою сім'ю, сплачували рахунки по комунальним платежам, отримували кореспонденцію на дану адресу, купували речі та майно для сумісного користування, мали спільне дозвілля, несли спільні витрати.

ОСОБА_5. був встановлений діагноз астма 4 ст. В зв'язку з зазначеною хворобою вона часто потребував постійного стороннього догляду, який позивач забезпечував, доглядав її та піклувалася про неї до часу її смерті.. Всі затрати по лікуванню, забезпечення необхідними медикаментами здійснював позивач.

За час хвороби в момент приступів астми ОСОБА_5 відчувала сильні болі, знаходилась в безпомічному стані, потребувала сторонньої допомоги, яку надавав позивач та його син.

Відповідач матеріальної допомоги ОСОБА_5 не надавав.. Після смерті спадкодавця всі витрати на поховання цивільної дружини взяв на себе позивач .

В період хвороби дружини позивач постійно піклувався, повністю забезпечував дружину необхідними ліками, медичною допомогою, вітамінізованим харчуванням, надавав іншу необхідну допомогу.

В зв'язку з хворобою дружини та потребування нею постійного догляду, в 2011 року позивач вимушений був звільнитися з роботи. З цього часу постійно доглядав дружину у денний час, а в нічний час за ОСОБА_5 доглядав його син ОСОБА_6

Позивач вважає , що є підстави для надання йому права на спадкування разом із спадкоємцем другої черги, у зв'язку з чим звернувся до суду з позовом та просить встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з 1994 року по ІНФОРМАЦІЯ_3, змінити черговість права на спадкування після смерті ОСОБА_5 та надати , ОСОБА_1 право на спадкування разом із спадкоємцями другої черги після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, визнати за ним право власності на житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 в порядку спадкування після ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Відповідач ОСОБА_2 позов ОСОБА_1 не визнав та звернувся до суду з зустрічною позовною заявою про визнання за ним права власності в порядку спадкування після померлої ОСОБА_5 на житловий будинок з надвірними будівлями, що заходяться за адресою: АДРЕСА_1

В обґрунтування позову ОСОБА_2 посилається на те ,що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його сестра ОСОБА_5 . Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають брати та сестри спадкодавця. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

ОСОБА_2, у встановлений вимогами ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк звернувся до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за померлою сестрою ОСОБА_5

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Після спливу строку встановленого ч. 1 ст. 1298 ЦК України позивач звернувся до державного нотаріуса Третьої ХДНК та отримав відмову щодо неможливості оформити спадщину та необхідності звернутись до суду.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити , в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи сповіщений в установленому порядку.

3-я особа -Третя Харківська державна нотаріальна контора в судове засідання не з'явилась, про день та час слухання справи сповіщались в установленому порядку.

Суд, заслухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку щодо часткового задоволення позову ОСОБА_1, ОСОБА_2 з огляду на наступне.

Судом встановлено ,що ОСОБА_4 на праві власності належав житловий будинок з надвірними будівлями .АДРЕСА_1 на підставі договору на право будування будинку та безстрокового користування земельною ділянкою.

Зазначений житловий будинок є спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та

ОСОБА_3, які перебували у шлюбі та в період шлюбу побудували

житловий будинок за зазначеною адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на Ѕ частину зазначеного житлового будинку.

Спадкоємцями першої черги за законом після його смерті були його дружина,

ОСОБА_3. та його діти ОСОБА_5 та ОСОБА_2

Протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняли його

дружина ОСОБА_3 та донька ОСОБА_5, так як постійно проживали зі

спадкодавцем на момент його смерті, що підтверджуються даними

в домовій книжці.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом

про смерть.

Спадкоємцями першої черги за законом після його смерті були його діти ОСОБА_5 та ОСОБА_2

Протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла тільки

його донька ОСОБА_5, так як постійно проживала зі спадкодавцем на момент його

смерті., що підтверджуються даними в домовій книзі.

Відповідач ОСОБА_2 спадщину не прийняв, так як однією сім'єю з батьками не

проживав, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався.

Таким чином, ОСОБА_5. прийняла спадщину на Ѕ

частину спірного житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 та на Ѕ частину - в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, так як постійно проживала зі спадкодавцями на момент смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5, відповідно свідоцтва про смерть НОМЕР_1 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції ІНФОРМАЦІЯ_3 ,актовий запис № 8204.

Після її смерті відкрилася спадщина на належний їй житловий будинок АДРЕСА_1.

Спадкоємців першої черги після її смерті немає, так як ОСОБА_5 в шлюбі не перебувала, дітей не мала.

Спадкоємцем другої черги за законом є брат померлої - ОСОБА_2 . відповідач по справі.

Позивач ОСОБА_1 перебував з ОСОБА_5 в фактичних шлюбних відносинах з 1994 року по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3, проживав з нею однією сім'єю без реєстрації шлюбу в спірному будинку, вели спільне господарство. В зазначеному будинку проживали разом з сином позивача -ОСОБА_6,1983 року народження та матір'ю дружини ОСОБА_3

Весь цей час вели спільне господарство, мали спільний бюджет, позивач матеріально забезпечував свою сім'ю, сплачували рахунки по комунальним платежам, отримували кореспонденцію на дану адресу, купували речі та майно для сумісного користування, мали спільне дозвілля, несли спільні витрати.

ОСОБА_5. був встановлений діагноз астма 4 ст. В зв'язку з зазначеною хворобою вона часто потребував ла постійного стороннього догляду, який позивач забезпечував, доглядав її та піклувалася про неї до часу її смерті.. Всі затрати по лікуванню, забезпечення необхідними медикаментами здійснював позивач.

За час хвороби в момент приступів астми ОСОБА_5 відчувала сильні болі, знаходилась в безпомічному стані, потребувала сторонньої допомоги, яку надавав позивач та його син.

Відповідач матеріальної допомоги ОСОБА_5 не надавав.. Після смерті спадкодавця всі витрати на поховання цивільної дружини взяв на себе позивач .

В період хвороби дружини позивач ОСОБА_1 постійно піклувався, повністю забезпечував дружину необхідними ліками, медичною допомогою, вітамінізованим харчуванням, надавав іншу необхідну допомогу.

В зв'язку з хворобою дружини та потребування нею постійного догляду, в 2011 року позивач вимушений був звільнитися з роботи. З цього часу постійно доглядав дружину у денний час, а в нічний час за ОСОБА_5 доглядав його син ОСОБА_6

Факт постійного проживання позивача із померлою ОСОБА_5 підтверджується: довідкою КП «Благоустрій» № 2680 від 30.09.2013 року ,відповідно до якої ОСОБА_5 проживала в цивільному шлюбі з ОСОБА_1., за адресою : АДРЕСА_1 , також за вказаною адресою зареєстрований син позивача ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4

Довідкою Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області від 10.09.2013 року № 1049 відповідно до якої ОСОБА_1 ,який зареєстрований за адресою : АДРЕСА_2, фактично проживав в цивільному шлюбі з ОСОБА_5 . за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт проживання позивача ОСОБА_1 з ОСОБА_5 підтверджується також квитанцією «Ритуал» від 07.06.2014 року на ім'я ОСОБА_1 про сплату за ритуальні послуги, договором - замовлення № 1270/с-2 від 07.06.2014 року, показаннями свідків.

Ст.3 СК України визначено, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Щодо позовних вимог стосовно зміни черговості спадкування разом зі спадкоємцями другої черги , то суд вважає. що ці вимоги також підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За життя ОСОБА_5 заповіт не склала, тому спадкування має здійснюватися за законом.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Спадкуванням, відповідно до статті 1216 ЦК України, є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємці за законом, згідно ст.1258 ЦК України, одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Оскільки між позивачем та померлою ОСОБА_5 шлюб не було зареєстровано, позивач є спадкоємцем четвертої черги як особа, яка проживала із спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Разом із тим, відповідно до ч.1 ст.1259 ЦК України, фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 перебував з ОСОБА_5 в фактичних шлюбних відносинах з 1994 року по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3, проживав з нею однією сім'єю без реєстрації шлюбу в спірному будинку, вели спільне господарство. В період хвороби дружини позивач ОСОБА_1 постійно піклувався, повністю забезпечував дружину необхідними ліками, медичною допомогою, харчуванням, надавав іншу необхідну допомогу.

Згідно ч. 2 ст. 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Підставами для задоволення позову про зміну черговості є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); матеріальне забезпечення спадкодавця; надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; тривалий час здійснення вищевказаних дій; безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п'яти вищезазначених обставин.

В п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року роз'яснено, що безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Судом встановлено, що позивач перебуав в фактичних шлюбних відносинах , проживав з однією сім'єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_5, ,яка , в період тяжкої хвороби була у безпорадному стані, то позивач може одержати право на спадкування разом із спадкоємцем другої черги.

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст.1233 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст.1261-1265 цьоого Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу .

Цивільним Кодексом передбачена черговість спадкоємців за законом, відповідно до якої у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України), у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України), у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст. 1263 ЦК України), у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України), у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п'яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім'ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім'ї спадкодавця, але не менш як п'ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування (ст. 1265 ЦК України ).

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 являються спадкоємцями другої черги після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, відповідно ст.1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними , суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають частковому задоволенню .

Судові витрати за первісним позовом залишити за рахунок позивача ОСОБА_1 , а за зустрічним позовом залишити за рахунок зустрічного позивача ОСОБА_2

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 78, 80, 81, 141, 263 - 265 ЦПК України, 1216,1220-1222,1258,1262,1269,1270 ,1297 ЦК України , суд, -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу , зміну черговості права на спадкування, визнання права власності на спадкове майно - задовольнити частково.

Встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з 1994 року по ІНФОРМАЦІЯ_3.

Змінити черговість права на спадкування та визнати за ОСОБА_1 право на спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Судові витрати за первісним позовом залишити за рахунок позивача ОСОБА_1

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно -задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Судові витрати за зустрічним позовом залишити за рахунок зустрічного позивача ОСОБА_2

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Московський районний суд Харківської області.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Майстренко О.М.