ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3698/18
провадження № 2/753/4027/18
У Х В А Л А

"26" червня 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши клопотання Київської міської ради про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою, -

ВСТАНОВИВ:

26 червня 2018 року до Дарницького районного суду м.Києва надійшла заява КМР про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою, а саме: скасування арешту на нежитлове приміщення групи приміщень АДРЕСА_1, загальною площею 170,8 кв.м. та на нежитлове приміщення групи приміщень №7 та №8, що знаходяться в АДРЕСА_2, загальною площею 126,1 кв.м., які належить на праві власності ОСОБА_3, оскільки вказане майно є власністю територіальної громади м.Києва в особі КМР.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Дарницького районного суду м.Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 26 квітня 2018 року в зазначеній цивільній справі за заявою позивача про забезпечення позову, був накладений арешт на нежитлове приміщення групи приміщень №5, що знаходиться в АДРЕСА_2, загальною площею 170,8 кв.м. та на нежитлове приміщення групи приміщень №7 та №8, що знаходяться в АДРЕСА_2, загальною площею 126,1 кв.м., які належить на праві власності ОСОБА_3.

Рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 26 червня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою задоволено у повному обсязі. На разі вказане рішення законної сили не набрало.

Згідно ст.158 ЦПК України - суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев"яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз"яснення: п.1,2,9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов"язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуальногокодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред"явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

З ухвали Дарницького районного суду м.Києва від 26 червня 2018 року вбачається, що судом було відмовлено у задоволенні заяви КМР про залучення її у якості третьої особи без самостійних вимог до розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою.

Таким чином, з досліджених судом доказів було встановлено, що заявник не є стороною у справі, в якій було застосовано забезпечення позову, в зв'язку з чим подану заяву слід повертути заявнику, як особі, що не була учасником судового розгляду, роз`яснивши право на оскарження рішення в апеляційному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158, 353 ЦПК України , суд -

У Х В А Л И В:

Заяву Київської міської ради про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Дарницький районний суд м.Києва.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлено 26 червня 2018 року.

Суддя: Комаревцева Л.В.