Справа № 368/599/18
Рішення

Іменем України

"07" червня 2018 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Іванюти Т.Є.

при секретарі Редька О.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Кагарлику справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2 8а) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3, жителька с.Стави, вул. Першотравнева 8а) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом посилаючись на те, що з 10.08.1991 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачкою. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину, дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4.

Дане сімейне життя не склалося оскільки, їхні погляди на одружнє життя не співпадають, у звязку з чим у них постійно виникають конфлікти та сварки. Вони не можуть знайти розуміння. На даний час шлюбні відносини між ними припинені, а тому просить шлюб розірвати.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав і пояснив, що сторони не можуть знайти порозуміння, у них постійно виникають сварки. На даний час шлюбних стосунків сторони не підтримують. Проти примирення позивач заперечує, так як попередні спроби не дали позитивного результату, а тому просить шлюб розірвати.

Відповідачка в судове засідання не зявилася будучи належним чином повідомленою про день, час і місце розгляду справи. Надіслала до суду заяву відповідно до якої вона згідний на розірвання шлюбу.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задоволити з слідуючих підстав.

Відповідно до ч.4 ст.200 та ч. 4 ст. 206 ЦПК України визнання позову відповідачем у підготовчому судовому засіданні є підставою для ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 51 Конституції України «Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки й чоловіка».

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11 передбачено, що охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов"язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

В судовому засіданні встановлено, що сторони не підтримують шлюбно-сімейних відносин, ведення спільного господарства, бюджету, між ними втрачені почуття любові та взаємоповаги, розлад в сімї носить стійкий характер.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

При таких обставинах суд вважає, що зберігати даний шлюб недоцільно, а тому його слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Прізвище відповідачки залишити «Саєнко».

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. ст. 10, 89, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.105 п.3,110 п.1,112, 113, 114 Сімейного Кодексу України, ст. 51 Конституції України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задоволити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2 8а) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3, жителька с.Стави, вул. Першотравнева 8а) зареєстрований виконкомом Ставівською сільської ради Кагарлицького району Київської області 10.08.1991 року а.з. №2 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити шлюбне прізвище «Саєнко».

Рішення набуває законної сили відповідно до ст. 273 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області протягом 30 днів.

Повний текст рішення виготовлено 08.06.2018 року.

Суддя: Т.Є. Іванюта