Справа № 758/3382/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 травня 2018 року м.Київ

Подільський районний суд м. Києва, у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, про визначення частки в праві спільної сумісної власності,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із вищезазначеним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 174-177 ЦПК України.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).

Так, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог згаданих статей ЦПК України, а саме, звертаючись до суду в порядку позовного провадження, позивачами фактично ставиться питання про встановлення факту розміру частки в праві спільної сумісної власності, а відтак, розгляд в порядку окремого провадження справ про встановлення факту, що мають юридичне значення, який виключає позовне провадження та спір про право як такий.

Крім того, ч. 1 ст. 1226 ЦК України передбачає, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Ч. 2 ст. 370 ЦК України передбачено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Нотаріус, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку на підставі, зокрема, не встановлення спадкової маси, тоді як в самій постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28 травня 2015 року за вих. № 2443/02-31, вказаний об'єкт нерухомого майна - земельна ділянка, що і є спадковою масою спадкодавця.

Відтак, як вбачається з матеріалів справи заява потребує уточнення.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення частки в праві спільної сумісної власності - залишити без руху;

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали;

Роз'яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу;

Копію цієї ухвали направити позивачу;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гребенюк