Постанова

Іменем України

22 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 369/1699/18

провадження № 61-45234ск18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Сімоненко В.М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Пророка В.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - Приватне акціонерне товариство «Київобленерго»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_5 на постанову Апеляційного суду Київської області від 5 вересня 2018 року в складі колегії суддів: Голуб С.А., Іванової І.В., Сліпченка О.І.,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2018 року позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом, в якому просив суд скасувати рішення комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31 липня 1996 року (далі - Правил), оформлене протоколом №205 від 27 грудня 2017 року, прийняте за результатом розгляду акту про порушення правил користування електричною енергією №К034592 від 20 вересня 2017 року; зобов'язати ПрАТ «Київобленерго» відновити електропостачання об'єкту ОСОБА_4 в АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є власником нежитлового приміщення за адресою: Київська область, АДРЕСА_1 забезпечення електроенергією якого здійснюється у відповідності до договору №220056615 про постачання електричної енергії, укладеного 5 жовтня 2012 року ним з ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» РП в подальшому назва замінена на ПрАТ «Київобленерго».

20 вересня 2017 року працівниками ПрАТ «Київобленерго» було виявлено порушення пункту 6.40 Правил, а саме: вплив магнітного поля на лічильник №0700953, внаслідок чого було порушено індикатор магнітної пломби №НІК М7388828; складено акт про порушення №К034592, який 27 грудня 2017 року розглядався на комісії по розгляду актів про порушення та був оформлений протоколом №205. На підставі цього акту позивача зобов'язано сплати 162 676, 49 грн за порушення вимог Правил.

Зазначив, що рішення комісії з вимогою про сплату вартості недорахованої електроенергії не відповідає чинному законодавству. Також вважав протиправним відключення його від електропостачання через вищевказану заборгованість.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 квітня 2018 року позов задоволено. Скасовано рішення комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом №205 від 27 грудня 2017 року, прийняте за результатом розгляду акта про порушення правил користування електричною енергією № К034592 від 20 вересня 2017 року. Зобов'язано ПрАТ «Київобленерго» відновити електропостачання до об'єкту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та належить ОСОБА_4Стягнуто з ПрАТ «Київобленерго» судовий збір у розмірі 1762 грн.

Задовольняючи позов ОСОБА_4, суд першої інстанції виходив з того, що акти про порушення 20 вересня 2017 року були складені без присутності споживача або його представника, чим були порушені вимоги п.6.41 Правил. Також позивача не запросили на засідання комісії від 27 грудня 2017 року щодо розгляду цих актів. Матеріали експертного дослідження не містять висновку щодо впливу на лічильник саме споживачем після його встановлення у 2012 році. Крім того, відповідачем неправильно було здійснено розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії, оформлений Протоколом №205, згідно з пунктом 2.5 Методики за формулою 2.4 Методики. При цьому відповідно до положень пункту 2.6 Методики у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового споживання не облікованої електричної енергії, здійснюється за формулою 2.7 Методики.

Постановою Апеляційного суду Київської області від 5 вересня 2018 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 7 липня 2016 року скасовано. В задоволенні позову ОСОБА_4 до ПрАТ «Київобленерго» про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією та зобов'язання вчинити певні дії відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ПрАТ «Київобленерго» судовий збір у розмірі 2350 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що на огляд лічильника та на засідання комісії 27 грудня 2017 року була запрошена ОСОБА_6, яка користується спірним приміщенням. Відсутність позивача 20 вересня 2017 року при складанні актів, а також 27 грудня 2017 року при розгляді комісією цих актів не вплинула на її висновки. Згідно висновку експертизи на лічильнику вбачається застосування приладів, які вплинули на індикатор. Індикатор на приладі обліку був вмонтованим, отже підписання сторонами акту приймання-передачі окремо індикатора не вимагалось. Зазначено, що розрахунок обсягу не облікованої електричної енергії відповідачем було розраховано правильно на підставі п.2.6. Методики.

8 жовтня 2018 року ОСОБА_4 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Апеляційного суду Київської області від 5 вересня 2018 року у цій справі.

У касаційній скарзі, ОСОБА_4, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати рішення суду апеляційної інстанції, та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що кожна особа має право на ефективний спосіб правового захисту, позивача не було запрошено на засідання комісії, рішення якої оформлене протоколом №205, на підставі якого відбулося відключення від електропостачання. Акт встановлення порушення підписано з боку споживача неуповноваженою особою, розпломбування, демонтаж електролічильника та експертиза відбулися також за відсутності позивача. Послався на порушення п. 2.5 Методики, оскільки акт про порушення був складений всупереч порядку передбаченого Правилами, а факту передачі на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів енергопостачальником не надано. Апеляційним судом не взяті до уваги висновки державних органів, до яких звертався позивач.

29 жовтня 2018 року від ПрАТ «Київобленерго» надійшов відзив на касаційну скаргу, в якій відповідач просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції без змін, оскільки вважає, що доводи касаційної скарги ОСОБА_4 зводяться до незгоди з висновками суду апеляційної інстанцій стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження и оцінки судом апеляційної інстанції, який їх обґрунтовано спростував. Також ПрАТ «Київобленерго» у своєму відзиві посилалося на те, що дана справа є незначної складності, тому є малозначною

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У частині третій статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частин першої, другої та п'ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Суди встановили, що постачання електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється у відповідності до договору №220056615 про постачання електричної енергії, укладеного 5 жовтня 2012 року з ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» РП в подальшому назва замінена на ПрАТ «Київобленерго».

20 вересня 2017 року під час обстеження приладу обліку представники ПрАТ «Київобленерго» провели технічну перевірку приладу обліку НІК 2301 №0700953 та виявили порушення пункту 6.40 Правил: вплив магнітного поля на лічильник, внаслідок чого було порушено індикатор магнітної пломби №НІК М7388828. На місці було складено «Акт технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380 В №241356» від 20 вересня 2017 року, та «Акт про порушення № К034592» від 20 вересня 2017 року, які було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго», а з боку споживача дані акти були підписані ОСОБА_7

27 грудня 2017 року на засіданні комісії по розгляду актів про порушення Правил, було розглянуто Акт про порушення № К034592 від 20 вересня 2017 року, а саме вплив магнітного поля на лічильник №0700953, внаслідок чого було порушено індикатор магнітної пломби №НІК М73 88828. Рішення комісії було оформлено Протоколом №205 від 27 грудня 2017 року, у якому порушення, що сталося, кваліфіковано як з вини споживача. На підставі цього рішення позивачу було вручено повідомлення про оплату по Акту порушення Правил на суму 162 676, 49 грн.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122.

Споживач електричної енергії відповідно до п. 1.2 Правил - це юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 3.2 Правил відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку електропередавальна організація або інша організація на підставі відповідного договору.

Відповідно п. 3.33 Правил передбачено, що роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача.

Підпунктами 5, 26 п. 10.2 Правил встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно до пункту 6.40 Правил, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41 Правил).

Згідно положень пункту 6.42 Правил на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Тобто наведеними положеннями Правил передбачена відповідальність споживача за цілісність приладів обліку, а також обов'язкова присутність споживача або його представника при складанні акту порушень.

Згідно пункту 6.42. Правил комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Встановлено, що працівниками ПрАТ «Київобленерго» було виявлено порушення пункту 6.40 Правил, а саме вплив магнітного поля на лічильник №0700953, внаслідок чого було порушено індикатор магнітної пломби №НІК М7388828.

На місці було складено «Акт технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380 В №241356» від 20 вересня 2017 року та акт про порушення №К034592 від 20 вересня 2017 року, який було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго», а з боку споживача дані акти були підписані гр. ОСОБА_7

Відповідно до висновку експертного дослідження Незалежного інституту судових експертиз № 8927 від 17 листопада 2017 року, за результатами проведення електротехнічного дослідження, було встановлено, що на лічильник НІК 2301 АП3 зав № 0 року відбувався вплив постійного магнітного поля з індукцією більше 100мТл, що підтверджується зміною форм магнітної суспензії індикатора магнітного поля №М7388828.

В подальшому акт про порушення №К034592 від 20 вересня 2017 року розглядався на комісії по розгляду актів про порушення від 27 грудня 2017 року та був оформлений протоколом №205. Позивачу було вручено повідомлення про оплату по акту порушення ПКЕЕ на суму 162 676, 49 грн.

Як також установлено судом, присутність при огляді лічильника представника споживача гр. ОСОБА_6, а не позивача 20 вересня 2017 року при складанні актів, а також 27 грудня 2017 року при розгляді комісією цих актів, не вплинула на результати розгляду цих порушень комісією. Оскільки позивач не зазначає жодної обставини, яка існувала, але не була відображена в акті, або була відсутня, разом з тим в акті була зазначена.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд апеляційної інстанції правильно визначився із характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Інші доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині рішення, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду щодо їх оцінки. Відповідно до статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про те, що рішення суду апеляційної інстанції ухвалено без додержання норм матеріального і процесуального права.

Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Постанову Апеляційного суду Київської області від 5 вересня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Сімоненко

С.Ю. Мартєв

В. В. Пророка