Провадження № 2-з/500/112/18
У Х В А Л А

22 листопада 2018 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Пащенко Т.П. розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, приватного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик», третя особа ОСОБА_3 про визнання договорів факторингу недійсними,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, ПАТ КБ «Хрещатик», третя особа ОСОБА_3 про визнання договорів факторингу недійсними.

Разом з позовною заявою позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 (Інглезі) у місті Одеса, загальною площею 32,5 кв.м., житловою площею 17,0 кв.м., реєстраційний номер предмета іпотеки в Реєстрі №19582211, яка належить ОСОБА_3 на праві власності, та заборони проведення будь-яких реєстраційних дій щодо вказаної квартири. В обґрунтування вимог заяви позивач зазначає, що у своїй вимозі ОСОБА_2 вказує, що в випадку невиконання умов кредитного договору на користь ОСОБА_2, останній буде ініціювати звернення стягнення на предмет іпотеки. В разі такого стягнення будуть порушені права позивача та третьої особи на право власності, а також на судовий захист. Також, позивач наголошує на тому, що має на меті визнати недійсним договори передачі прав вимоги та не визнає ОСОБА_2 як нового кредитора в зобовязанні. Виконання ж боржником своїх зобовязань неналежному кредитору призведе до того, що фактично сплачені ним на виконання кредитного договору кошти не поступлять належному кредитору, що в свою чергу стане підставою для вимоги первісного кредитора про дострокове повернення кредиту та/або звернення стягнення на предмет іпотеки, якою забезпечений кредитний договір. Виходячи з вимоги ОСОБА_2 є реальний ризик проведення реєстраційних дій щодо предмета іпотеки, що буде суперечити меті судового захисту та праву звернення позивача до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Дослідивши матеріали справи, заяву про забезпечення позову, вважаю, що подану заяву представника позивача про забезпечення позову необхідно повернути заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів звязку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Як вбачається з ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, заява підписана адвокатом ОСОБА_4 Разом з тим, до заяви не додано довіреність або ордер, які б підтверджували повноваження адвоката ОСОБА_4 щодо підписання заяви про забезпечення позову в інтересах ОСОБА_1

Відповідно до ч.9 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст.151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з вищенаведеного та враховуючи невідповідність заяви вимогам, встановленим ст.151 ЦПК України, суд вважає за необхідне, заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, приватного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик», третя особа ОСОБА_3 про визнання договорів факторингу недійсними - повернути заявнику.

Керуючись ст.ст.42,62,149,151,153,260,353 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, приватного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик», третя особа ОСОБА_3 про визнання договорів факторингу недійсними - повернути заявнику.

Розяснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області шляхом подання через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня його проголошення, апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: ОСОБА_5