Справа № 366/2028/18
Провадження № 2/366/526/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(Заочне)

25 жовтня 2018 року Іванківський районний суд Київської області в складі:

головуючої - судді: Тетервак Н.А.,

при секретарі - Німченко Н.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Іванків Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що їй на праві приватної власності належить будинок АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № 5 від 14.03.2000 року та зареєстрованого в Києво-Святошинському бюро технічної інвентаризації за № 86.

В даному будинку зареєстрований відповідач, ОСОБА_2, однак останній більше двадцяти років в даному будинку не проживає. В 1998 році він переїхав жити в с.Болотня Іванківського району Київської області, де має сім'ю та будинок.

В позивача виникли труднощі із оформленням субсидії, оскільки у її будинку значиться зареєстрованим відповідач, тому змушена звертатися до суду для захисту своїх прав та законних інтересів та просити визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1

В судове засідання позивач не з'явилася, звернулася до суду із заявою в якій просить розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги підтримує повністю, не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідач в судові засідання не з'явився, повернувся конверт з відміткою «за відмовою адресата від одержання». Відзиву, заяв та клопотань до суду не надіслав. Тому у відповідності до ч.11 ст.128 ЦПК України на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення.

Враховуючи вимоги частини 11 статті 128 ЦПК України «з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Однак, ОСОБА_2 відзив не надіслав.

Свідок ОСОБА_3 надала суду письмові пояснення, з яких слідує, що вона проживає разом з позивачем по сусідству. Підтверджує, що дійсно, ОСОБА_2 більше року не проживає зі своєю матір'ю, ОСОБА_1 і на сьогоднішній день місце перебування ОСОБА_2 їй не відомо.

У зв'язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.

Враховуючи вимог частини 2 статті 247 ЦПК України «у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється».

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та в повному обсязі проаналізувавши всі обставини справи, належність та допустимість доказів, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

З листа № 311/02-18, виданого 14.08.2018 року Горностайпільською сільською радою Іванківського району Київської області, слідує, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, в АДРЕСА_1 зареєстрований та фактично не проживає.

Так, відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом України.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить будинок АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № 5 від 14.03.2000 року та зареєстрованого в Києво-Святошинському бюро технічної інвентаризації за № 86 (а.с.3-4).

Факт не проживання в спірному будинку підтверджується Актами підтвердження факту проживання на території Горностайпільської сільської ради Іванківського району Київської області від 02.05.2018 року, 04.06.2018 року, 04.07.2018 року, з якого слідує, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, не проживає в будинку АДРЕСА_1 (а.с.5-7).

Згідно ч. 1-3 ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім'ї понад шість місяців у випадках:

1) призову на строкову військову службу або направлення на альтернативну (невійськову) службу, а також призову офіцерів із запасу на військову службу на строк до трьох років - протягом усього періоду проходження зазначеної військової служби; перебування на військовій службі прапорщиків, мічманів і військовослужбовців надстрокової служби - протягом перших п'яти років перебування на дійсній військовій службі;

2) тимчасового виїзду з постійного місця проживання за умовами і характером роботи або у зв'язку з навчанням (учні, студенти, стажисти, аспіранти тощо), у тому числі за кордоном, - протягом усього часу виконання цієї роботи або навчання;

3) влаштування дитини (дітей) на виховання до родичів, опікуна чи піклувальника, у прийомну сім'ю, дитячий будинок сімейного типу, заклад для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, - протягом усього часу їх перебування у родичів, опікуна чи піклувальника, прийомній сім'ї, дитячому будинку сімейного типу, закладі для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування.

Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Як передбачено ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідач відсутній у житловому приміщенні позивача більше року без поважних причин згаданих у ч. 2 ст. 405 ЦК України, ст.ст. 71, 72 ЖК України.

З огляду на зазначені правовідносини, судом виявлено право позивача вимагати визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, відповідно до вимог ст. 405 ЦК України.

Таким чином, пред'явлені вимоги ґрунтуються на вимогах Закону і підлягають задоволенню.

Судовий збір сплачений позивачем при подачі позову до суду. В своїх позовних вимогах позивач просить всі судові витрати залишити за нею.

На підставі викладеного та керуючись статтями 259, 265, 268, 280 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1.

Судові витрати залишити за позивачем.

Копію заочного рішення не пізніше двох днів з дня його проголошення направити відповідачу рекомендованим листом з повідомленням.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Копію заочного рішення не пізніше двох днів з дня його проголошення направити відповідачу рекомендованим листом з повідомленням.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Н.А. Тетервак