Справа № 211/4305/18
Провадження № 2/211/1985/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23 листопада 2018 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - Н.О. Сарат
при секретарі - С.М. Зоріній
у відсутність сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в приміщенні Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій зазначив, що з 14.08.1998 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від спільного проживання у шлюбу мають двох дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Спільне життя не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов'язки з ведення спільного господарства. Збереження сім'ї неможливо, кожен живе своїм життям, спільного побуту не ведуть, з липня 2016 року проживають окремо. У зв'язку з наведеним позивач просила позов задовольнити.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явився, подав до суду заяву із проханням слухати справу без нього, позов підтримав та просив позовні вимоги задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином в порядку, встановленому п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України, не повідомила причини неявки, відзиву не подала.
Згідно вимог ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, перевіривши матеріали справи, встановив такі обставини.
Шлюб між сторонами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано 14 серпня 1998 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Довгинцівської районної ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 287, що підтверджується наявним в матеріалах справи копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 3).
Від шлюбу у сторін є неповнолітній син: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с. 5 а - копія свідоцтва про народження).
Частиною 3 ст.105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно зі ст.112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.
Нормами ст. 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу-одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім"ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Позивач скористався цим правом та звернувся з даним позовом до суду, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони по справі не мають намір зберігати шлюб. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
В силу вимог ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Суд, вирішуючи питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне з'ясувати прізвище відповідача, та після розірвання шлюбу, залишити їй прізвище «ОСОБА_2».
Як встановлено з матеріалів справи, сторони по справі фактично припинили шлюбні відносини, спільне господарство не ведуть, проживають окремо, не примирилися, тому суд приходить до висновку, що зберегти сім'ю неможливо і вважає за необхідне шлюб розірвати.
Керуючись статями 10,12.13,18,141,247,258,259,260,354,355 ЦПК України, статтями 110,112 СК України, суд
Позовні вимоги задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 14.08.1998 року у відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Довгинцівської районної ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 287 - розірвати.
Після розірвання шлюбу відповідачу залишити прізвище ОСОБА_2.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Сарат Н. О.