Провадження № 2/317/1289/2018
Справа № 317/3266/18
22 листопада 2018 року м. Запоріжжя
Запорізький районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Мінгазова Р.В.
при секретарі судового засідання Балковій Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,-
Державна екологічна інспекція у Запорізькій області звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної вирубки дерев, посилаючись на те, що 19 лютого 2016 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області виявлено, що ОСОБА_1 порушив ст. 69, ст. 105 Лісового кодексу України, ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», а саме: здійснив незаконне знесення двох дерев, на території Хортицького лісництва ДГІ «Запорізьке ЛМГ» в кварталі 54,. виділ 7. Діаметри знесених дерев у корі біля шийки кореня становлять 20 см. та 22 см. Дерева були сухостійними.
За фактом порушення природоохоронного законодавства було складено протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2016 року № 004927.
Постановою від 22.02.2016 року № 000046/02/04 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 65 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 85 грн.
Результатом такої протиправної поведінки та порушення природоохоронного законодавства України стало спричинення державі шкоди у розмірі 1099 грн. 54 коп. (одна тисяча дев'яносто дев'ять гривень 54 копійки). Розрахунок шкоди здійснено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу».
З огляд на вищевикладене Державна екологічна інспекція у Запорізькій області звернулась до суду з вказаним позовом в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 1099,54 грн. спричиненої шкоди, та на свою користь витрати по сплаті судового збору в розмірі 1762 грн.
Представник позивача - Державної екологічної інспекції у Запорізькій області у судове засідання не з'явився, надав суду заяву, у якій позов підтримав у повному обсязі, просив суд розглянути справу за їхньої відсутності.
Відповідач у судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином про місце та час розгляду справи, судову повістку з усіма матеріалами справи отримав 02.11.2018 року, що підтверджується поштовим повідомленням, відзиву на позов суду не надіслав.
Суд вважає можливим розглянути справу заочно у спрощеному позовному провадженні, за відсутності сторін у справі, на підставі наявних у справі доказів.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши усі докази у сукупності, суд вважає, що позов є законним та обґрунтованим, тому підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, 19.02.2016 р. ОСОБА_1 здійснив незаконне знесення двох дерев, на території Хортицького лісництва ДГІ «Запорізьке ЛМГ» в кварталі 54,. виділ 7. Діаметри знесених дерев у корі біля шийки кореня становлять 20 см. та 22 см., чим порушив вимоги ст.ст. 69, 105 Лісового кодексу України, ст. 40 Закону України «Про рослинний світ».
У зв'язку з цим, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Гончаровим І.М. за порушення вимог природоохоронного законодавства відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 004927 від 19.02.2016 за ст. 65 КпАП України.
Постановою державного інспектора Чухрій О.О. № 000046/02/04 від 22.02.2016 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КпАП України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85 грн.
22.02.2016 р. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Гончаровим І.М. проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної ОСОБА_1 внаслідок незаконного знесення дерев на території Хортицького лісництва ДГІ «Запорізьке ЛМГ» в кварталі 54, виділ 7.
Відповідно до Додатку 1 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконнми вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», з урахуванням Примітки 2 та індексації такс у 2016 році, загальний розмір шкоди спричиненої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства відповідачем склав 1099,54 грн.
З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області на адресу відповідача 30.09.2016 направлено лист № 3342/04 про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у розмірі 1099,54 грн..
Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Кожний громадянин має право користуватися природними об'єктами права власності народу відповідно до закону.
Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.
Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності.
Згідно із ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Згідно зі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки.
Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу.
Статтею 105 Лісового Кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.
Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Несплата ОСОБА_1 шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, призводить до ненадходження до бюджету коштів, необхідних для забезпечення функцій Держави, визначених Конституцією України, та відповідно завдає шкоди інтересам держави.
Згідно ст.ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За таких підстав позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Вирішуючи спір, суд, відповідно до ст.141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору у сумі 1762,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №487 від 14.09.2018 року.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81,82, 89, 128, 131, 141, 223, 259, 263-265, 274 -279, 280-284 ЦПК України, ст. 1166 ЦК України, ст.107 Лісового кодексу України ст.ст.16, 20-2,41,68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», суд -
Позов задовольнити у повному обсязі.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Запорізької області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Апеляційного суду Запорізької області через Запорізький районний суд Запорізької області відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя Р.В. Мінгазов