Уманський міськрайонний суд Черкаської області
Справа №705/2103/18
2/705/1553/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 жовтня 2018 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:
головуючого судді Коваля А.Б.
секретаря судового засідання Безвенюк Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про те, що 18.07.2009 року позивач ОСОБА_1, дівоче прізвище ОСОБА_4, уклала шлюб з ОСОБА_2 і прийняла його прізвище.
У цьому шлюбі у них народився син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Спільно вони прожили близько 4 років, після чого позивач та відповідач дійшли висновку про те, що подальше сумісне життя в шлюбі є неможливим. Причиною розпаду сімї стало те, що між ними постійно виникали та виникають сварки, непорозуміння через різні побутові питання та різні погляди на життя. Це призвело до того, що між ними зникла взаємоповага і сумісне життя стало неможливим, шлюб існує лише формально. Протягом останніх пяти років вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, один одним не опікуються, ведуть окремий побут. Дитина проживає з позивачем та перебуває на її утриманні.
Позивач ОСОБА_1 хоче розлучитися та створити іншу повноцінну сімю, через що виникла необхідність у зверненні до суду.
Примирення а збереження шлюбу між сторонами неможливе та перебування у шлюбі суперечить інтересам дитини та позивача.
Спір про спільне майно та місце проживання дитини відсутній, позивач та відповідач вказані обставини вирішать в добровільному порядку. Відповідач на утримання сина направляє позивачу кошти.
Просить суд постановити рішення, яким розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований виконкомом Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області 18.07.2009 року під № 2.
Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися, на адресу суду надійшла телефонограма, у якій просить суд справу слухати у їх відсутність, позовні вимоги підтримує та просить суд позов задоволити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно, у відповідності до вимог чинного законодавства, але про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв чи клопотань до суду не надходило.
На підставі вищевикладеного та відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення по справі.
Суд, дослідивши докази по справі встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.
Судом достовірно встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії 1-СР № 049600, виданого виконкомом Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрували шлюб 18 липня 2009 року, актовий запис № 2. Прізвища після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_2, дружини ОСОБА_1.
Від шлюбу позивач та відповідач по справі мають сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-СР № 104529, виданого виконкомом Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області (а.с. 13), який після розірвання шлюбу залишаться проживати з матірю.
На цей час сторони у справі не проживають однією сім'єю та не ведуть спільного господарства.
Статтею 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Суд виходить з того, що вжиття заходів щодо збереження сімї у цьому випадку не може дати позитивного результату, оскільки подальше спільне життя подружжя неможливе та є таким, що суперечило б інтересам сторін у справі та їх сина, враховуючи обставини, що склалися у вказаному випадку, у звязку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки позивач у своєму позові не ставить питання про зміну прізвища, суд вважає, що після розірвання шлюбу, останній необхідно залишити прізвище «Безребра».
На стягненні судових витрат з відповідача по справі позивач не наполягає.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 24, 110, 112 СК України, ст.ст. 12, 141, 263-265, 280-289, 352-354 ЦПК України, суд
Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, який зареєстровано виконкомом Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області, актовий запис № 2 розірвати.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя: А. Б. Коваль