КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 753/11832/18

провадження № 22-ц/824/1300/2018

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Музичко С.Г.,
за участю секретаря судового засідання Потапьонок К.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 12 липня 2018 року /суддя Коренюк А.М./

у справі за позовом ОСОБА_5 до Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Державної реєстраційної служби України Сидорчука Андрія Вікторовича, Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Центр», треті особи ОСОБА_7, Міністерство юстиції України, Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправним рішення державного реєстратора та його скасування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з вимогами про визнання протиправним рішення державного реєстратора - реєстрацію прав на квартиру АДРЕСА_1 та його скасування. /а.с. 13-14/

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 липня 2018 року у відкритті провадження відмовлено, оскільки такі вимоги розглядаються в порядку КАС України. /а.с. 72/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив ухвалу суду скасувати, справу направити на розгляд до суду першої інстанції.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не взято до уваги Постанову Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2018 р. у справі №826/19487/14 про закриття провадження в адміністративній справі за його аналогічним позовом та роз'яснено йому право звернення в порядку цивільного судочинства. Таким чином, вказував на те, що справа повинна розглядатись за правилами цивільного судочинства за місцем знаходження нерухомого майна.

Сторони в судове засідання не з'явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, тому колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Відповідно до Указу Президента України від 29.12.2017 р. ліквідовано Апеляційний суд м. Києва та Апеляційний суд Київської області і утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 2 жовтня 2018 року № 3 днем початку роботи Київського апеляційного суду визначено 3 жовтня 2018 року.

Таким чином, розгляд справ та матеріалів, що знаходились у провадженні Апеляційного суду м. Києва та Апеляційного суду Київської області, з урахуванням нового автоматичного розподілу справи, здійснюється Київським апеляційний судом.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції на підставі наступного.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції керувався вимогами п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України про те, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Вказуючи на те, що з 01 вересня 2005 року набрав чинності Кодекс адміністративного судочинства, який визначив повноваження адміністративних судів щодо розгляду справ адміністративної юрисдикції, порядок звернення до адміністративних судів і порядок здійснення адміністративного судочинства, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Кодекс адміністративного судочинства України викладений в новій редакції, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що справа віднесена до адміністративної юрисдикції.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

За змістом ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Окрім того, судом не враховано Постанову Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2018 р. у справі №826/19487/14, що є обов'язковим для врахування.

Постановою провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_5 до Державної реєстраційної служби України, державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Державної реєстраційної служби України Сидорчука А.В., Міністерства юстиції України, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Центр», Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії - закрито.

Роз'яснено позивачу право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства.

Такого наголошено на тому, що якщо порушення своїх прав особа вбачає в наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов'язаний з реалізацією її майнових чи особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

З установлених судами обставин справи вбачається, що спірні правовідносини виникли між учасниками справи (здебільшого між позивачем та третьою особою) у зв'язку з невиконанням договірних зобов'язань і реалізацією прав іпотекодержателя на предмет іпотеки - квартири позивача, а отже, існує спір про право, що виключає можливість розгляду цієї справи за правилами адміністративного судочинства. Такий спір суди мають вирішувати за правилами Цивільного процесуального кодексу України.

Аналогічну правову позицію щодо застосування зазначених норм процесуального права висловлено Верховним Судом України, зокрема, у постанові від 14 червня 2016 року у справі № 826/4858/15, де зазначено, що не є спором адміністративної юрисдикції спір з органом державної реєстраційної служби при оскарженні запису та рішення про право власності у разі, коли спірні правовідносини пов'язані із невиконанням умов цивільно-правової угоди і виникають з договірних відносин, а тому мають вирішуватися судами за правилами Цивільного процесуального кодексу України.

Велика Палата Верховного Суду не вбачає правових підстав відступати від даного висновку.

Крім того, таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 815/6956/15 та від 21 березня 2018 року № 802/1792/17-а.

Судом першої інстанції проігноровано висновки, вже висловлені у справі за позовом ОСОБА_5, незважаючи навіть на те, що позивачем, разом з позовом, долучено Постанову Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2018 р. у справі №826/19487/14.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 12 липня 2018 року - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 12 липня 2018 року - скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_5 до Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Державної реєстраційної служби України Сидорчука Андрія Вікторовича, Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Центр», треті особи ОСОБА_7, Міністерство юстиції України, Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради про визнання протиправним рішення державного реєстратора та його скасування, - направити для розгляду до суду першої інстанції.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: