У Х В А Л А

23 листопада 2018 року

м. Київ

справа № 796/165/18 (4с/824/1/2018)

провадження № 06.71/824/32/2018

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., розглянув заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Приватофис» - Юхименка Максима Петровича про відвід головуючого судді Гаращенка Д.Р. у справі за скаргою Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» на дії приватного виконавчого округу міста Києва Каращук Катерини Леонідівни, стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю «Приватофис», -

В С Т А Н О В И В:

01 жовтня 2018 року до Апеляційного суду м. Києва надійшла скарга ПАТ «Промінвестбанк» на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Каращук К.Л., стягувач ТОВ «Приватофис».

Указом Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» постановлено ліквідувати Апеляційний суд міста Києва.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII, апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. У разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду (пункт шостий статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Указом Президента України від 28 вересня 2018 року № 297/2018 суддів Апеляційного суду міста Києва переведено на посади суддів до Київського апеляційного суду.

Згідно повідомлення, опублікованого в газеті «Голос України», з 3 жовтня 2018 року свою процесуальну діяльність розпочав Київський апеляційний суд.

Нерозглянуті апеляційні скарги, заяви, клопотання, подані до Апеляційного суду міста Києва та Апеляційного суду Київської області, передано до новоутвореного Київського апеляційного суду.

У зв'язку із зазначеним, справа підлягає розгляду Київським апеляційним судом.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 05 жовтня 2018 року справу призначено судді-доповідачу Гаращенку Д.Р.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

21 листопада 2018 року представник ТОВ «Приватофис» - Юхименко Максим Петрович через канцелярію суду подав заяву про відвід головуючого судді Гаращенка Д.Р.

Заява обґрунтована тим, що в провадженні судді Київського апеляційного суду (головуючий суддя Українець Л.Д., провадження 4с/824/8/2018) знаходиться справа за скаргою ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Каращук К.Л. щодо скасування постанови про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» від 28 вересня 2018 року в рамках ВП №57269729. Зазначав, що аналіз наявних в провадженні суду матеріалів, дає достатні підстави стверджувати про розгляд судом справ одного і того самого позивача до одних і тих самих відповідачів, в яких об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення, тобто основних та похідних позовних вимог. У провадженні 4с/824/1/2018 розглядаються вимоги про скасування постанови про відкриття провадження ВП №57269729, а в провадженні 4с/824/8/2018 - вимоги про скасування постанови про накладення арешту на все майно в тому ж самому виконавчому провадженні ВП №57269729. Заявник наполягав, що дані справи пов'язані між собою.

Мотивуючи підстави для відводу зазначав, що станом на 21 листопада 2018 року судом так і не було прийнято процесуальне рішення про об'єднання справ.

З огляду на наведене, уважав, що наявність двох справ, винесення рішень по яких може виключити прийняття рішення по іншій справі, є обставиною, що викликає сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Частиною другою та третьою статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2018 року заяву представника ТОВ «Приватофис» - Юхименка М.П. про відвід судді Гаращенка Д.Р. визнано необґрунтованою та передано справу для вирішення питання про відвід у порядку статті 33 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Згідно частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об'єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

З матеріалів справи убачається, що у судовому засіданні, яке відбулось 24 жовтня 2018 року, задоволено клопотання представника ТОВ «Приватофис» - Юхименка М.П. про відкладення розгляду справи у зв'язку з неотриманням стороною копії апеляційної скарги.

21 листопада 2018 року о 15 год. 25 хв. адвокатом Юхименком М.П. через канцелярію суду подано клопотання про об'єднання в одне провадження скарг ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк».

21 листопада 2018 року о 15 год. 30 хв. надійшла заява про відвід головуючому судді Гаращенку Д.Р.

Сам адвокат Юхименко М.П. у судове засідання не з'явився, причини своєї неявки суду не повідомив.

Частиною третьої статті 39 ЦПК України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим та заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового зсідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Згідно статей 220, 221, 222 ЦПК України стадія оголошення складу суду і роз'яснення права відводу передує стадії розгляду заяв та клопотань.

Отже, ураховуючи, що клопотання про об'єднання в одне провадження скарг ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» та заява про відвід головуючого судді подані майже одночасно, тому відповідно до вимог цивільного процесуального закону питання про об'єднання справ в одне провадження судом вирішено не було, а вирішено лише питання відводу.

За результатами розгляду заяви про відвід не встановлено будь-яких обставин, передбачених чинним законодавством, які б давали підстави для сумніву в об'єктивності та неупередженості головуючого судді Гаращенка Д.Р. при розгляді даної справи, оскільки посилання та доводи заявника є безпідставними, а тому, виходячи з положень статті 36 ЦПК України, у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись статтями 36, 40, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Приватофис» - Юхименка Максима Петровича про відвід головуючого судді Гаращенка Д.Р. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Кравець