Справа № 633/420/18
провадження 2/633/185/2018
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2018 року смт. Печеніги

Суддя Печенізького районного суду Харківської області Смирнов В.А.

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, відділу головного управління Держгеокадастру у Печенізькому районі Харківської області про визнання державного акту на право власності на земельну ділянку відповідачки недійсним, перенесенню меж земельної ділянки

третя особа Печенізька селищна рада Харківської області

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, відділу головного управління Держгеокадастру у Печенізькому районі Харківської області про визнання державного акту на право власності на земельну ділянку відповідачки недійсним, перенесенню меж земельної ділянки, третя особа Печенізька селищна рада Харківської області.

Позивачка повинна була сплатити при подачі позову до суду судовий збір за дві немайнові вимоги вказані в позові, згідно п.п.2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-УІ від 08.07.2011 року, а саме: 0,4 х 2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1409 грн. 60 коп. та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

Крім інших позовних вимог позивачка просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на свій фінансовий стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Також згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту даних норм закону слідує, що підставою для звільнення від сплати судового збору справи може бути майновий стан сторони.

Посилання ОСОБА_1 на неспроможність сплати судового збору у звязку з тим, що вона є внутрішньо переміщеною особою, знаходиться в декретній відпустці не може бути підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення його сплати.

Таким чином суд дійшов до висновку, що в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити та залишити позовну заяву без руху, так як відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог викладених у статтях 175,177 ЦПК України або по якій не сплачено судовий збір підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136,177,185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, відділу головного управління Держгеокадастру у Печенізькому районі Харківської області про визнання державного акту на право власності на земельну ділянку відповідачки недійсним, перенесенню меж земельної ділянки,

третя особа Печенізька селищна рада Харківської області - залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення їй ухвали, по який необхідно:

1)Сплатити судовий збір за дві немайнові вимоги, згідно п.п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-УІ від 08.07.2011 року, та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області протягом пятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду або з інших поважних причин.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.А. Смирнов