КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Головуючий у 1-й інстанції - Галаган В.І.
№22-ц/824/4789/2018 Доповідач - Українець Л.Д.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2018 року Київський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача УкраїнецьЛ.Д.

суддів Оніщука М.І.,

ШебуєвоїВ.А.,

розглянув у письмовому провадженні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3, поданою представником ОСОБА_4 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товари сват «Страхова компанія «Нова», ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди,-

В С Т А Н О В И В

У вересні 2018 року ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товари сват «Страхова компанія «Нова», ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди.

Ухвалою Дніпровськогорайонного суду м. Києва від 18 вересня 2018 року позовну заяву ОСОБА_3залишено без руху.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2018 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зазначає, що 02.10.2018 року ним були усунуті недоліки, зазначені в ухвалі від 18.10.2018 року, тому ухвала про повернення позовної заяви порушує право позивача на доступ до правосуддя.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товари сват «Страхова компанія «Нова», ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди.

Залишаючи позовну заяву без руху суд першої інстанції виходив з того, що позивачем на підтвердження обставин, викладених в позовній заяві має бути надано суду експертний висновок авто товарознавчого дослідження, який зазначений в позовній заяві, проте не долучений до позовної заяви, задля подальшої оцінки судом наявної доказової бази. Таким чином, на підтвердження ціни позову та наявності факту завданої позивачу шкоди, позивачем має бути надано до суду Звіт про оцінку матеріального збитку. (а.с.5-6)

Зазначена ухвала отримана позивачем 02.10.2018 року та на її виконання 02.10.2018 року надіслано заяву про усунення недоліків до якої додано Звіт №210-16 про оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу MitsubishiOutlanderдержавний номер НОМЕР_1 від 25.10.2016 року в трьох примірниках. (а.с.9-15)

Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що на виконання ухвали суду від 18 вересня 2018 року представником позивача надіслано до суду фотокопії Звіту про оцінку вартості матеріального збитку від 25.10.2016 року у форматі А-6, із текстом Звіту, який є дрібним, нерозбірливим, фотокопії фотокарток є розмитими, та суд позбавлений можливості надати оцінку наявності або відсутності пошкоджень, зображеного на цих копіях автомобіля, при цьому копія технічного паспорту автомобіля є повністю змазаною, окрім самої назви документу, тобто є незрозумілим: на який автомобіль видано технічний паспорт та на чиє ім'я він зареєстрований, - що у подальшому позбавить суд можливості надати оцінку такому доказу, у разі розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Окрім зазначеного, копія Звіту не містить ознаки її засвідчення у встановленому законом порядку (ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України), попри те, що інші копії документів, які первинно долучено до позовної заяви - посвідчені позивачем у встановленому законом порядку. (а.с.16-17)

Разом з тим, з таким висновком суду погодитися не можливо з огляду на наступне.

Статтею 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Пунктами 5,8 ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У частинах 1,2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Як зазначалося вище, підставою для залишення позовної заяви без руху стало ненадання позивачем Звіту про оцінку матеріального збитку.

Інших вимог, ухвала від 18 вересня 2018 року, не містила.

Статтею 185 ЦПК України, зокрема частиною 3, передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Представником позивача на виконання вимог ухвали подано копію Звіту №210-16 про оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу MitsubishiOutlanderдержавний номер НОМЕР_1 від 25.10.2016 року в трьох примірниках.

Таким чином представником позивача виконано єдину вимогу ухвали щодо надання Звіту про оцінку матеріального збитку.

Підставою для повернення позовної заяви стало те, що надана копія Звіту є нерозбірливою, копія технічного паспорту автомобіля є повністю змазаною. Крім того, копія Звіту не містить ознаки її засвідчення у встановленому законом порядку (ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України).

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з висновком суду про повернення позовної заяви, оскільки представником позивача виконано єдину вимогу ухвали про залишення позовної заяви без руху та надано копію Звіту №210-16 про оцінку вартості матеріального збитку від 25.10.2016 року.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, виявивши нові невідповідності позовної заяви, після усунення недоліків за ухвалою від 18.09.2018 року, у відповідності до ч. 2 ст.127 ЦПК України, мав продовжити процесуальний строк для усунення виявлених недоліків.

Разом з тим, повертаючи позовну заяву суд дійшов висновку про невиконання вимог ухвали, якою було передбачено виключно надання Звіту, та представником позивача дану вимогу було виконано.

Повернення позовної заяви можливе лише з підстав не усунення недоліків, які були зазначені в ухвалі про залишення позову без руху. З нових підстав повернення позовної заяви суперечитиме вимогам закону.

Таким чином висновок суду про невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху спростовується матеріалами справи та суперечить чинному законодавству.

Пунктом 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку про існування підстав для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, подану представником ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2018 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 23 листопада 2018 року.

Суддя-доповідач Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А. Шебуєва