УХВАЛА

про повернення заяви

27.11.2018

Суддя Київського районного суду м. Харкова Золотарьова Л.І., розглянувши цивільну справу №640/20382/18 за заявою ОСОБА_1, зацікавлені особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Служба у справах дітей по Київському району Департаменту служб у справах дітей ХМР про усиновлення, -

ВСТАНОВИВ:

01.11.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, просить ухвалити рішення про усиновлення ним неповнолітньої дитини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1; внести в актовий запис №3132 про народження від 05.10.2001, зроблений у міському відділі реєстрації актів громадянського стану Харківського управління юстиції у графі батько замість ОСОБА_2 - ОСОБА_1 змінивши відповідно прізвище дитини ОСОБА_4 на ІНФОРМАЦІЯ_2.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заява підлягає поверненню з таких підстав.

Ухвалою суду від 07.11.2018 року заяву залишено без руху. В ухвалі зазначалось: до заяви заявником не додано: письмову згода другого з подружжя - ОСОБА_3 на усиновлення дитини, засвідчену нотаріально; також не надано медичний висновок про стан здоров'я заявника ОСОБА_1; довідку з місця роботи із зазначенням заробітної плати ОСОБА_1 або копію декларації про доходи; документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням. Також зазначалось, що справи про усиновлення розглядаються в порядку окремого провадження, за яким учасниками є заявник та заінтересовані особи, а не позивач, відповідач та треті особи, що характерно для позовного провадження.

На виконання вказаної ухвали представником заявника 19.11.2018 подано заяву, у якій зазначено, що згідно з ч. 6 ст. 294 ЦПК у разі наявності спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює право звернутися в позовному провадженні. Від рідного батька дитини - ОСОБА_2 не має згоди і заявник не може отримати таку нотаріальну згоду, хоча п. 1 ч. 2 ст. 311 ЦПК така згода додається до заяви. Отже наразі існує спір про право, тому справа підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

З приводу вказаних доводів представника заявника суд зазначає наступне.

Усиновлення є юридичним фактом, з яким закон пов'язує важливі наслідки, держава встановила додаткові процесуальні гарантії - судовий порядок розгляду справ про усиновлення. Процедура судового розгляду усиновлення врегульована ЦПК України, як справи окремого провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення, а згідно ч. 4 цієї ж статті розгляд справи проводиться судом у складі одного судді і двох присяжних.

Правила розгляду цивільних справ даної категорії визначені Главою 5 і ст. ст. 310-314 ЦПК України.

Нормами ЦПК України не передбачено розгляд справ позовного провадження за участю присяжних. Справи про усиновлення розглядаються лише в порядку окремого провадження.

У відповідності до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 313 ЦПК України суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов'язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров'я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Сумісний розгляд вимог окремого і позовного провадження можливий лише у тих випадках, коли від вирішення вимоги окремого провадження виникає спір про право цивільне і позовна вимога щодо вирішення такого спору може бути заявлена одночасно із відповідною вимогою окремого провадження.

В даному випадку, вимога окремого провадження не може розглядатися за правилами позовного провадження, оскільки самостійний розгляд заяви про усиновлення в порядку позовного провадження діючим цивільним процесуальним законодавством не передбачено.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 311 ЦПК до заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи, зокрема, копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя. Тобто мається на увазі, надання згоди дружиною заявника - ОСОБА_3, а не ОСОБА_2

Відмова рідного батька дитини дати згоду на усиновлення дитини не є перешкодою для подання до суду заяви про усиновлення та її розгляд по суті саме в порядку окремого провадження. Відмова у наданні згоди на усиновлення повинна бути предметом дослідження в суді, оскільки відповідність усиновлення інтересам дитини ґрунтується не лише на підставі згоди чи незгоди рідного батька дитини, а на сукупності доказів, які підтверджують обставини, які суд вважатиме за достатні при ухваленні рішення про усиновлення.

Всупереч вимог ст. 311 ЦПК заявником до заяви не додано: письмову згода другого з подружжя - ОСОБА_3 на усиновлення дитини, засвідчену нотаріально; також не надано медичний висновок про стан здоров'я заявника ОСОБА_1; довідку з місця роботи із зазначенням заробітної плати ОСОБА_1 або копію декларації про доходи; документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням.

Однак, при усуненні недоліків вказаних документів надано не було заявником.

Вказані вимоги оформлення заяви чітко встановлені вказаною статтею, тому суд не вимагав інших документів, ніж ті, які передбачені вказаною статтею. Тому посилання представника на те. що вказані документи будуть надані в подальшому до служби у справах дітей суперечать положенням ст. 311 ЦПК України.

Враховуючи, що заявником вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк не усунуті, то заява підлягає поверненню заявнику.

Згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 185, 293, 294, 311 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, зацікавлені особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Служба у справах дітей по Київському району Департаменту служб у справах дітей ХМР про усиновлення - визнати неподаною та повернути заявнику.

Роз'яснити заявнику його право на повторне звернення із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена у встановленому порядку до Харківської апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя -