Справа № 177/832/18
Провадження № 2-п/177/10/18
У Х В А Л А

21.11.2018

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засідання у м. Кривому Розі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 10.08.2018 у справі № 177/832/18 провадження 2/177/650/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

07.11.2018 заявник звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення та просив скасувати заочне рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 10.08.2018 по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування заяви вказував, що рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 10.08.2018, за позовом ОСОБА_2, розірвано шлюб зареєстрований між ними 17.02.1989 Покровським районним у місті ОСОБА_3 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, актовий запис № 119.

Вказував, що з даним рішенням він не погоджується, вважає за необхідне його скасувати, у звязку з тим, що про час та місце розгляду справи він жодного разу не повідомлявся, судових повісток та копії заочного рішення не отримував, станом на другу дату судового засідання 10.08.2018 знаходився за межами України.

Щодо наявності істотних обставин, які мають значення для справи, вказував на те, що він кохає ОСОБА_2 та бажає жити з нею однією сімєю, вказані в позовній заяві про розірвання шлюбу причини для його розірвання вважав надуманими.

Ухвалою суду від 08.11.2018 заява прийнята до розгляду.

21.11.2018 ОСОБА_1 до суду не зявився, відповідно до його заяви просив справу розглянути за його відсутності, про що надав письмову заяву (а.с. 39).

ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку (а.с. 43-44), але до суду не зявилася, про причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, заяви про перегляд заочного рішення розглядаються в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У зв'язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши заяву, суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню зі слідуючих підстав.

Судом встановлено, що 03.05.2018 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, в обґрунтування якої позивач вказувала, що збереження шлюбу суперечить її інтересам, оскільки відповідач застосовує відносно неї фізичне насилля, спричиняє їй тілесні ушкодження, а розірвання шлюбу є необхідною мірою для захисту її прав та інтересів.

Відповідач ОСОБА_1 викликався в судове засідання, але до суду не зявився, у звязку з чим 10.08.2018 судом ухвалено заочне рішення, яким шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано (а.с. 21-22).

Відповідно до ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може залишити заяву без задоволення.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз вказаної норми закону свідчить, що відсутність хоча б однієї із двох складових визначених ч.1 ст. 288 ЦПК України, є підставою для відмови в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

З матеріалів справи слідує, що відповідач ОСОБА_1 про судове засідання з розгляду справи про розірвання шлюбу, яке призначалося на 10.07.2018, був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про отримання поштового повідомлення (а.с. 15). Вказаний факт ОСОБА_1 не спростований.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України, відповідач, який не повідомив суд про причини неявки у судове засідання, вважається таким, що не зявився без поважних причин.

Як слідує з відмітки в його паспорті для виїзду за кордон, він виїхав за межі України 30.07.2018, тобто вже після отримання судової повістки про виклик до суду у справі про розірвання шлюбу (а.с. 38).

Більш того, поштове повідомлення на 10.07.2018, з копією ухвали про відкриття провадження у справі та копією позову з доданими до нього документами, він отримав 23.05.2018 (а.с. 15). В ухвалі про відкриття провадження йому розяснювалося право подати відзив щодо позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали. Однак, відповідач будучи повідомленим про подання до нього позову про розлучення, у визначений судом строк відзиву не надав, в судове засідання не зявився, заяв з процесуальних питань, зокрема щодо відкладення розгляду справи, надання часу для примирення, тощо суду не надав, навпаки виїхав за межі України, не повідомився про це суд.

Вказана поведінка відповідача, на думку суду, не свідчить про його бажання зберегти сім`ї та врегулювати спір.

Судове повідомлення про судове засідання 10.08.2018 відповідач своєчасно не отримав, оскільки перебував за межами України (а.с. 38).

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, ОСОБА_1, будучи повідомленим про перебування на розгляді суду справи за позовом до нього, зобовязаний був повідомити суд про зміну свого місця перебування, місця знаходження під час провадження справи.

Однак, ОСОБА_1 вимоги ч.1 ст. 131 ЦПК України не виконав.

Як на обставину, яка має суттєве значення для вирішення справи, ОСОБА_1 вказує на його кохання до ОСОБА_2 та небажання розривати з нею шлюб, а також на те, що підставі розірвання шлюбу вказані позивачем є надуманими.

Однак, відповідно до ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність.

Беручи до уваги характер спору розірвання шлюбу, обставини, на які вказувала ОСОБА_2 як на підставу розірвання шлюбу, а саме застосування щодо неї з боку ОСОБА_1 фізичного насилля, заподіяння тілесних ушкоджень, враховуючи поведінку відповідача, який будучи повідомленим про розгляд судом справи про розірвання їх шлюбу, зявився до суду лише після його розірвання, доказів на спростування обставин вказаних позивачем не надав, тому суд приходить до висновку, що самі лише твердження відповідача про його кохання та бажання зберегти сім`ю, не можуть бути підставою для скасування заочного рішення суду від 10.08.2018.

Відповідно до п. 33, 34 Рішення Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної

спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів

верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким

у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало

законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу

"Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [GC],

N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу

res judicata (див. там же, п. 62), тобто поваги до остаточного

рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права

вимагати перегляду остаточного та обов'язкового до виконання

рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду

та винесення нового рішення у справі.

З урахування вище викладеного, з метою захисту прав ОСОБА_2, дотримання принципу юридичної визначеності, суд приходить до висновку, про відсутність сукупності підстав необхідних для скасування заочного рішення суду від 10.08.2018, а тому заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та його скасування підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260-261, 287-288 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 10.08.2018 у справі № 177/832/18 провадження 2/177/650/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області, шляхом подання апеляційної скарги, протягом 30 (тридцяти) днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя С.А. Суботіна