Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Хомутовській О. О.,

учасники справи:

представник позивача - ОСОБА_1,

представник відповідача-3 - ОСОБА_2,

представник відповідача-3 - ОСОБА_3,

представник відповідача-4 - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ТОВ «ТД «Еліт Сервіс», Відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6, Головного територіального управління юстиції у м. Києві, за участю третьої особи - публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», про визнання недійсними результатів прилюдних торгів, скасування свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ТОВ «ТД «Еліт Сервіс», ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві, ОСОБА_6, ГТУЮ у м. Києві, за участю третьої особи - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», про визнання недійсними результатів прилюдних торгів, скасування свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовна заява обґрунтована тим, що 20.07.05 між ОСОБА_5 та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено договір іпотеки, як спосіб забезпечення виконання зобов'язання за кредитним договором № 014/1179/74/116. Предметом договору іпотеки були майнові права на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

У зв'язку із виникненням заборгованості за кредитним договором, на підставі виконавчого листа Шевченківського районного суду м. Києва № 2-4474 від 17.12.10, було відкрито виконавче провадження ВП № 24968137 ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві.

Позивач зазначає, що було проведено процедуру реалізації арештованого нерухомого майна через проведення прилюдних торгів, за наслідками яких нерухоме майно, а саме: квартира АДРЕСА_1, перейшло у власність ОСОБА_6

Прилюдні торги щодо реалізації арештованого майна позивач вважає недійсними з огляду на допущення порушень законодавства при їхньому проведення, а саме:

- позивач не була у встановленому законодавством порядку проінформована про відкриття виконавчого провадження ВП № 24968137 та проведенні прилюдних торгів з реалізації спірної квартири;

- державним виконавцем проведення опису і арешту майна від 10.01.12, а також складання акту опису та арешту майна було проведено без участі боржника чи її представника тощо;

- мали місце істотні порушення порядку організації та проведення прилюдних торгів.

З огляду на вищевикладені обставини, позивач просить суд визнати недійсними результати прилюдних торгів з реалізації квартири АДРЕСА_1; скасувати свідоцтво про право власності на квартиру; скасувати запис про державну реєстрації права власності на спірну квартиру; витребувати з незаконного володіння ОСОБА_6 спірну квартиру.

В судовому засіданні представник позивача підтримав уточнену позовну заяву, просив її задовольнити.

Представники ТОВ «ТД «Еліт Сервіс» та ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві свого права на участь у судовому засіданні не використали, про розгляд справи були повідомлені належним чином. ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві у поданих до суду запереченнях просили справу розглядати без їхньої участі. (т. 2 а.с. 210)

Представники ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували повністю, посилались на його безпідставність. Просили застосувати строки позовної давності.

Представник ГТУЮ у м. Києві у судовому засіданні проти задоволення позову також заперечувала.

ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» свого права на участю у судовому засіданні не використало, про розгляд справи було повідомлене належним чином.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з таких підстав.

Судом достовірно встановлено, що 20.07.05 між ОСОБА_5 та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено договір іпотеки, як спосіб забезпечення виконання зобов'язання за кредитним договором № 014/1179/74/116, за яким позивач отримала кредит в розмірі 388000,00 доларів США із встановленим строком повернення до 20.07.15. (т. 1 а.с. 6-8)

Предметом договору іпотеки від 20.07.05 є майнові права на квартиру АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів виконавчого провадження ВП № 24968137, відкрите воно постановою ДВ ВДВС Подільського РУЮ ОСОБА_8, на підставі виконавчого листа № 2-4474, виданого Шевченківським районним судом м. Києва 17.12.10, щодо стягнення з ОСОБА_5 на користь ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» суми боргу в розмірі 2407087,97 грн. (т. 1 а.с. 181-182; 246)

Згідно листа ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві від 15.03.11, на адресу ОСОБА_5 та АТ «Райффайзен Банк Аваль», зокрема, було направлено реквізити для сплати суми боргу та необхідність з'явитись до державного виконавця із доказами про підтвердження такої сплати. (т.1 а.с. 180)

На запит державного виконавця від КМ БТІ повідомлено, що станом на 11.05.11 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_5, на підставі Свідоцтва про право власності, видане ГУ житло забезпечення від 19.12.07 наказ № 2207-С/КІ від 13.12.07. (т. 1 а.с. 188, 248-249)

02.11.11 Подільським районним судом м. Києва було задоволено подання ДВ ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві про примусове проникнення до квартири АДРЕСА_1. (т. 1 а.с. 174-175)

Як вбачається із супровідного листа ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві від 26.12.11 державним виконавцем Мартиненком В.В. було надіслано повідомлення про те, що 10.01.12 о 17 год. 00 хв. буде здійснено примусове проникнення до квартири АДРЕСА_1. Вказане повідомлення надсилалось на 4 адреси ОСОБА_5 та на адресу АТ «Райффайзен Банк Аваль». (т. 1 а.с. 178)

Факт примусового проникнення до квартири по вищевказаній адресі та час було зафіксовано актом державного виконавця від 10.01.12. (т. 1 а.с. 179)

Постановою про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 16.01.12 призначено ТОВ «Оціночна компанія «ВЕГА» в особі директора ОСОБА_9 (т. 1 а.с. 197)

Як вбачається з висновку про незалежну оцінку майна, складеного ТОВ «Оціночна компанія «ВЕГА» від 06.07.12, ринкова вартість чотирикімнатної квартири АДРЕСА_1, становить 2507160,00 грн. (т.1 а.с. 228-243)

В матеріалах справи містяться довідка про відсутність надходження повідомлення про оскарження оцінки від 03.08.12, складена ДВ ВДВС Подільського РУЮ м. Києва ОСОБА_8, а також довідка про черговість стягнення на майно боржника та відсутність у боржника попередньої черги від 03.08.12. (т. 2 а.с. 111, 112)

Як вбачається з Постанови про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 11.05.12, державним виконавцем призначено експерта ОСОБА_10 (т. 1 а.с. 189)

Крім того, як вбачається з Договору № 26-0252/12 про надання послуг по організації і проведенню аукціону з реалізації арештованого нерухомого майна (предмету іпотеки) від 07.08.12, укладений він між ВДВС Подільського РУЮ м. Києва та Київською філією ТОВ «ТД Еліт Сервіс». (т. 1 а.с. 198-200)

07.08.12 на сайті ТОВ «ТД Еліт Сервіс» було розміщено повідомлення про торги № 445824 щодо реалізації лоту № 802773, а саме: чотирикімнатної квартири АДРЕСА_1. Вказане повідомлення містить інформацію про місце та час проведення торгів, організатора, умови участі у торгах, порядок та строки розрахунку за придбане майно, реквізити рахунку органу ВДВС для сплати коштів, підставу проведення торгів, перелік лотів, виставлених на торги, а також додаткові відомості щодо торгів (т. 1 а.с. 201).

Крім того, як вбачається з роздруківки газети від 07.08.12 № 150, в ній міститься оголошення про проведення прилюдних торгів спірної квартири із зазначенням обставин проведення торгів, стартової ціни, організатора торгів тощо. (т. 2 а.с. 162) Аналогічного змісту оголошення міститься в газеті «Шлях Перемоги» від 08.08.12 № 32 (3033) (т. 2 а.с. 188-189)

ТОВ «ТД Еліт Сервіс» листом від 07.08.12. № 2848 повідомлено ОСОБА_5 та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про час та місце проведення прилюдних торгів щодо реалізації належної позивачу квартири, а також зазначено відомості про стартову ціну лоту. (т. 1 а.с. 202)

20.08.12 ОСОБА_6 подала до ТОВ «ТД Еліт Сервіс» заяву про участь у прилюдних торгах, що призначені 23.08.12. (т. 1 а.с. 203-204)

Оспорюванні прилюдні торги з реалізації квартири АДРЕСА_1 були проведені 23.08.12 та оформлені протоколом № 26-0252/12, відповідно до якого переможцем торгу стала ОСОБА_6, ціна продажу лоту - 2507160,00 грн. (т. 1 а.с. 205-206)

Як вбачається з протоколу присутності на прилюдних торгах з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки) присутніми на ньому були ОСОБА_6 та представник ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». Підпис ОСОБА_6 на протоколі присутності разом з тим відсутній. (т. 1 а.с. 207)

Як вбачається з пояснень, наданих ліцитатором торгів ОСОБА_12 оперуповноваженому в ОВС УБОЗ ГУМВС України в м. Києві Рюмі С.К. від 29.09.12, на прилюдних торгах з реалізації квартири АДРЕСА_1, брала участь ОСОБА_6, яка у встановленому порядку зареєструвалась та сплатила гарантійний внесок. Крім того, повідомлено, що на торгах присутніми були ОСОБА_6 та представник ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». 04.09.12 ОСОБА_6 як переможеть на торгах сплатила повну вартість придбаної квартири та комісійну винагороду ТОВ «ТД Еліт Сервіс», протягом 10 робочих днів як того і вимагають правила. (т. 1 а.с. 212-213)

Крім того, з матеріалів виконавчого провадження вбачається, що відносно керівника ТОВ «ТД Еліт Сервіс» було зареєстрована кримінальна справа за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення. (т. 1 а.с. 214-215)

Як повідомив представник позивача в судовому засіданні, йому не відомі результати вищевказаного кримінального провадження.

10.09.12 ДВ ВДВС Подільського РУЮ м. Києва ОСОБА_8 було складено Акт про реалізацію предмету іпотеки. (т. 1 а.с. 208)

10.09.12 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_14 видане Свідоцтво, відповідно до якого ОСОБА_6 належить на праві власності чотирикімнатна квартира АДРЕСА_1, яка придбана на прилюдних торгах за суму 2507160,00 грн. (т. 1 а.с. 121)

Відтак, як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 20.12.12 було здійснено реєстраційний запис щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_6. Підстава виникнення права власності - свідоцтво, посвідчене ПН КМНО ОСОБА_14 (т.1 а.с. 210-211)

Предметом спору між сторони стало невизнання позивачем результатів прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, що призвели до відчуження на користь відповідача ОСОБА_6 спірної квартири. Позивач вказував на численні порушення процедури проведення прилюдних торгів, результати яких, на її думку, мають бути визнані не дійсними в судовому порядку, а також призвести до скасування свідоцтва, державної реєстрації права власності за відповідачем та витребування майна з незаконного володіння від відповідача.

Спірні правовідносини регулюються положенням Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), Закону України «Про іпотеку», Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (в редакціях, що діяли на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства.

За положеннями ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

В даному випадку для забезпечення виконання кредитного зобов'язання між позивачем та Банком було укладено договір іпотеки, предметом якого стали майнові права на чотирикімнатну квартиру АДРЕСА_1. За період між укладенням іпотечного договору та зверненням стягнення на нерухоме майно, позивачем було зареєстроване право власності на заставлене майно.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про іпотеку» (далі - Закон) іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 вказаного Закону предметом іпотеки також може бути об'єкт незавершеного будівництва, майнові права на нього, інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуте ним у власність відповідне нерухоме майно у майбутньому. Обтяження такого нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації у встановленому законом порядку незалежно від того, хто є власником такого майна на час укладення іпотечного договору.

Згідно із ч. 1 ст. 12 Закону у разі порушення іпотекодавцем обов'язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов'язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки.

Частина 1 статті 33 Закону встановлює, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. (ч. 3 ст. 33 Закону)

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Стаття 43 Закону регламентує порядок проведення прилюдних торгів.

Так, згідно ч. 1 ст. 43 Закону прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення.

Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки.

З матеріалів справи вбачається, що зазначені обставини були дотримані при проведення спірних прилюдних торгів. Вартість лота була визначена на підставі відповідної експертної оцінки. (т.1 а.с. 228-243)

Частина 3 ст. 43 Закону передбачає, що організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Як вже було зазначено вище, в матеріалах справи містяться докази публікації інформації про проведення спірних прилюдних торгів організатором - ТОВ «ТД Еліт Сервіс». (т. 2 а.с. 162; т. 2 а.с. 188-189)

Згідно ч. 1 ст. 44 Закону у прилюдних торгах мають право брати участь фізичні і юридичні особи, які сплатили гарантійний внесок і можуть відповідно до закону бути покупцями нерухомого майна, що реалізується. Розмір гарантійних внесків не може перевищувати 5 відсотків початкової ціни продажу предмета іпотеки.

В матеріалах справи містяться докази того, що покупцем ОСОБА_6 було сплачено гарантійний внесок у встановленому законодавством порядку.

Як на підставу недійсності прилюдних торгів позивач посилався на участь у них лише одного учасника та придбання лоту на стартовою ціною, з огляду п. 7.1. Прикінцевих положень Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна.

Проте, п. 4.1. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна передбачає, що організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку».

Закон України «Про іпотеку» передбачає інші вимоги до проведення прилюдних торгів.

Відтак, судом в цьому не встановлено жодних порушень, адже відповідно до ч. 3 ст. 45 Закону прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною.

За результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. У протоколі зазначаються: опис придбаного покупцем предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки; ціна продажу предмета іпотеки; інформація про покупця предмета іпотеки; день, до якого покупець повинен повністю сплатити ціну продажу предмета іпотеки; банківський рахунок органу державної виконавчої служби для переказу покупцем ціни продажу предмета іпотеки. (ч. 5 ст. 44 Закону)

Протокол наданий сторонами відповідає вищевказаним вимогам та містить всі необхідні реквізити. (т. 1 а.с. 205-206)

Позивач також посилається як на підставу недійсності результатів прилюдних торгів на відсутність належного повідомлення боржника про день, час та місце проведення прилюдних торгів, а також про стартову ціну реалізації майна.

Проте, в матеріалах справи містяться докази спростування такої обставини, а саме лист ТОВ «ТД Еліт Сервіс» від 07.08.12. № 2848, яким повідомлялись ОСОБА_5 та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про час та місце проведення прилюдних торгів щодо реалізації належної позивачу квартири, а також зазначено відомості про стартову ціну лоту. (т. 1 а.с. 202)

Таким чином, суд не вбачає суттєвих порушень, які були допущені при організації та проведенні спірних прилюдних торгів.

Окрім зазначеного, представники відповідача звертали увагу суду на те, що позивач вже звертався до Подільського районного суду м. Києва з позовом щодо визнання прилюдних торгів недійсними.

Як вбачається з ухвали суду від 06.12.12 в провадженні Подільського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ВДВС Подільського РУЮ м. Києва, ТОВ «ТД «Еліт Сервіс», за участю третьої особи - ВАТ «Райффайзен Банк Аваль», про визнання прилюдних торгів з реалізації майна такими,що не відбулись, визнання недійсним протоколу, визнання недійсним акту про реалізацію предмету іпотеки. (т. 2 а.с. 67)

Ухвалою суду від 18.03.13 провадження у справу за позовом ОСОБА_5 до ВДВС Подільського РУЮ м. Києва, ТОВ «ТД «Еліт Сервіс», за участю третьої особи - ВАТ «Райффайзен Банк Аваль», про визнання прилюдних торгів з реалізації майна такими,що не відбулись, визнання недійсним протоколу, визнання недійсним акту про реалізацію предмету іпотеки було закрито, з підстав відмови позивача від позову. (т. 3 а.с. 58)

В поданих до суду запереченнях представник ОСОБА_6 також зазначали, що остання є добросовісним набувачем, а відтак майно набуте нею не може бути витребуване, якщо воно було продане в порядку встановленому для виконання судових рішень.

Крім того, представник відповідача просив суд застосувати строки позовної давності, з огляду на те, що відчуження спірного майна відбулось 23.08.12. З даним позовом позивач звернулась лише 26.11.15. Відтак, 3-річний строк позовної давності сплинув, що є безумовною підставою для відмови суду у задоволенні позову.

Застосування строків позовної давності заперечувалось позивачем, обґрунтовуючи свою позицію з цього приводу зупинення обрахунку строків у зв'язку з поданням до суду позову у 2012 році. Відтак, на думку позивача, строк позовної давності почав обраховуватись спочатку у зв'язку з поданням позову до суду 22.11.12. Таким чином, на думку позивача, перебіг строку позовної давності з 23.11.12 (подання позову до суду) сплинув 23.11.15, а з даним позовом до суду позивач звернулась 22.11.15, тобто в межах 3-річного терміну.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. (ч. 2 ст. 256 ЦК України)

Відповідно до ч. 1 ст. 251 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Випадки зупинення та переривання перебігу строку позовної давності встановлені ст.ст. 263-264 ЦК України.

Однак, представник позивача вказував у судовому засіданні, що позовна заява подана до суду позивачем у 2012 році не містить спільних позвах вимог із даною позовною заяву, проте посилався як на підставу переривання строку позовної давності по даній заяві на подання позов у 2012 році.

З такими твердженнями суд погодитись не може, адже такої підстави як подання боржником позову до стягувача, для переривання строку позовної давності ЦК України не містить. Підстав вважати, що строк позовної давності з поданням позову у 2012 році перервався, не вбачається.

З матеріалів справи вбачається, що позивач дізналась про порушення свого цивільного права та інтересу 2012 році, про що свідчить подання нею позову від 05.12.12 про визнання прилюдних торгів такими, що не відбулись. (т. 3 а.с. 59) В подальшому провадження у цій справі було закрито у зв'язку з відмовою позивача від позові. Про жодне переривання строку позовної давності в даному випадку не йдеться.

Відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Частина ч. 4 ст. 267 ЦК України встановлює, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Відтак, суд вважає, що позивачем було пропущено 3-річний строк позовної давності, адже з даним позовом до суду позивач звернулась лише 25.11.15, про що свідчить відмітка на конверті, яким направлено позов до суду, а про порушення свого права позивач могла дізнатись 10.09.12, тобто з дня реєстрації за відповідачем права власності на спірну квартиру. (т. 1 а.с. 31)

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частини 5, 6 ст. 81 ЦПК України регламентуються, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, судом не встановлено законних підстав, для визнання результатів прилюдних торгів недійсними, адже обставини, на які посилається позивач не знайшли свого підтвердження доказами, що містяться в матеріалах справи.

Враховуючи все вищевикладене у сукупності, зважаючи також на пропуск позивачем строку позовної давності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Частина 9 статті 158 ЦПК України встановлює, що, зокрема, у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. (ч. 10 ст. 158 ЦПК України)

Керуючись ст.ст. 13, 14, 82, 223, 259, 263-265, 268, 352, 354, а також п.п. 9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_5 до ТОВ «ТД «Еліт Сервіс», Відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м.Києві, ОСОБА_6, Головного територіального управління юстиції у м. Києві, за участю третьої особи - публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», про визнання недійсними результатів прилюдних торгів, скасування свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, - відмовити повністю.

Скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 25.02.16, а саме: арешт на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_6. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. В. Васильченко