У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01.10.2018 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а саме, позовна заява не містить:

ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України позивача (п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), а також зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Крім того, за приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як роз'яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з позовною заявою позивач просить суд надати йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини від померлого брата ОСОБА_3. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що він народився від батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5. Вони з батьками і братами проживали в АДРЕСА_1. Батьки померли вже більше п'ятнадцяти років та після смерті батьків батьківський будинок вони з братами поділи кожному по рівній частині. Крім нього у батьків народилися його брати: ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3. Після раптової смерті брата ОСОБА_7 частина документів на батьківський будинок, який вони отримали в спадщину, була в будинку і він не мав можливості у встановлений законом строк звернутися з заявою до нотаріуса про відкриття спадкової справи. Лише весною 2018 року йому вдалося відшукати необхідні документи, а інші відновити, і, після чого 26.04.2018 року він звернувся з письмовою заявою до приватного нотаріуса про відкриття спадкової справи після померлих його братів ОСОБА_3 та ОСОБА_7. Позивач зауважує, що згідно з письмовою відповіддю приватного нотаріуса Семен Ю.Ю. від 04.05.2018 року № 37/01-16 йому повідомлено, що за його заявою 24.04.2018 року відкрито спадкову справу № 07/2018 щодо спадкового майна від померлого брата ОСОБА_7, а щодо відкриття спадкової справи від померлого брата ОСОБА_3 - відмовлено, з причин пропуску ним строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що враховуючи, що строк для подання заяви про прийняття спадщини ним пропущений з поважних причин, а саме через відсутність документів, необхідних і обов'язкових для її подання, а тому просить суд надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Однак, у порушення вимог, визначених у п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України та роз'ясненнях, наданих у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у позовній заяві не зазначено доказів, які підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме наявності обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, і таку не долучено до матеріалів справи. Разом з тим, позовна заява не містить виклад обставин і зазначення доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (у новій редакції) з усуненими недоліками, її копії для відповідача, із зазначенням доказів щодо наявності обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, і долучення такої до матеріалів справи, доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз'яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик