Єдиний унікальний номер 448/1710/18
Провадження № 2/448/1035/18
про залишення позовної заяви без руху
07.11.2018 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Мостиської міської ради Львівської області про визнання права власності на майно колишнього колгоспного двору,
На адресу суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Мостиської міської ради Львівської області про визнання права власності на майно колишнього колгоспного двору.
Ознайомившись із змістом позовної заяви та проаналізувавши додані до неї додатки, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
Вимоги до позовної заяви встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.
Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Відповідно до ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.
Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 грн.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 704 грн. 80 коп.
Згідно п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.
Позивачем ОСОБА_2 заявлено вимогу про визнання за нею права власності на 2/5 частки житлового будинку, відповідно ціна її позовних вимог від загальної вартості будинку, яка складає 120 105 грн., становить - 48 042 грн.
Іншими позивачами (ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_4М.) заявлено вимогу про визнання за кожним з них права власності на 1/5 частину житлового будинку, відповідно ціна позовних вимог кожного з них від загальної вартості будинку, яка складає 120 105 грн.,- становить 24 021 грн.
Один відсоток від вартості майна, на яке претендує позивачка ОСОБА_2 (2/5 частки) складає 480 грн. 42 коп. Один відсоток від вартості майна, на яке претендують інші позивачі (1/5 частка) складає 240 грн. 21 коп. Однак зазначені суми є меншими від 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а відтак кожним з позивачів має бути сплачено судовий збір в розмірі по 704 грн. 80 коп.
Як слідує з положень п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» одним з позивачів може бути сплачена уся сума судового збору, однак в розмірі 2 819,20 грн. (704,80 грн.*4).
До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору лише одним з позивачів ОСОБА_2 та в розмірі 1 201 грн. 05 коп.
Таким чином, позивачам необхідно доплатити судовий збір в сумі 1 618 грн. 15 коп., про що до суду надати відповідний платіжний документ або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації R (81) 7 Комітету міністрів державам?членам стосовно шляхів полегшення доступу до правосуддя від 14.05.1981 року та практика Європейського суду з прав людини (зокрема рішення від 19.06.2001 року «Креуз проти Польщі») не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.
Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачам необхідно надати строк для усунення зазначених вище недоліків.
На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,
Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Мостиської міської ради Львівської області про визнання права власності на майно колишнього колгоспного двору залишити без руху.
Надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху та розяснити, що у випадку виконання ними у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачеві.
Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В.Кічак