Справа пр. №2-з/756/281/18
У Х В А Л А

22 листопада 2018 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Андрейчук Т.В., розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк-Вестдом" про забезпечення позову у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк-Вестдом" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

У листопаді 2018 року позивач ТОВ "Маяк-Вестдом" звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позивачем одночасно з поданням позовної заяви подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просив суд накласти арешт на нерухоме майно, що належить на праві власності ОСОБА_1, а також накласти арешт на автомобіль ВАЗ 21099, синього кольору, 2004 року випуску, кузов НОМЕР_1, та автомобіль Mitsubishi Grandis, чорного кольору, 2007 року випуску, кузов НОМЕР_2, які належать на праві власності ОСОБА_1

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що заява ТОВ "Маяк-Вестдом" про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 3 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Ч. 1 ст. 151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обгрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обгрунтуванням його необхідності.

Відповідно до абз. 1 ч. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" суд (суддя), розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заявником не зазначено жодного доказу на підтвердження наявності обставин, що можуть істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову, у зв'язку з чим необхідно накласти арешт на майно, що належить відповідачеві на праві приватної власності.

У заяві про забезпечення позову заявником не конкретизовано, на яке саме нерухоме майно ОСОБА_1 він просить суд накласти арешт.

Більш того, в матеріалах справи відсутні посилання на докази на підтвердження того, що відповідачеві належить на праві приватної власності будь-яке нерухоме майно.

Крім того, заявник не зазначає дійсну вартість майна, на яке він просить накласти арешт, з посиланням на докази на підтвердження вказаних обставин, що не дає можливості суду оцінити співмірність застосування вказаного заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами.

Зважаючи на викладене, підстави для забезпечення позову відсутні.

Суддя роз'яснює заявнику, що відмова у задоволенні заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для відмови.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 149, 151, 153 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк-Вестдом" про забезпечення позову у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк-Вестдом" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Т.В. Андрейчук