ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«13» листопада 2018 року

м. Харків

справа № 619/1316/18-ц

провадження № 22ц/818/1090/18

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Кіся П.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря - Асавалюк О.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідачі - Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державне підприємство «СЕТАМ»

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 02 липня 2018 року в складі судді Якименко Л.О.,

в с т а н о в и в:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними та повернення гарантійного внеску.

Позовна заява мотивована тим, що 19 січня 2018 року ним подано заявку на веб-сайті Державного підприємства «СЕТАМ» на участь в електронних торгах по лоту № 256678 шляхом сплати гарантійного внеску у розмірі 9124,50 грн.

В період часу з 09-00 години до 18-00 години 22 січня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації житлового будинку (домоволодіння) з надвірними будівлями та прибудовами, загальною площею 67,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1. Під час цих торгів ним зроблено цінову пропозицію покупки у розмірі 182490,00 грн. та за цією ціновою пропозицією його визнано переможцем торгів, що підтверджується протоколом проведення електронних торгів № 312666 по лоту № 256678.

Зазначив, що відповідно до цього протоколу продавцем вказаного майна є Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, покупцем є він, обов'язок здійснити остаточний розрахунок встановлений в строк до 05 лютого 2018 року. В подальшому кінцевий розрахунок ним не здійснено.

Вказав, що після оголошення його переможцем перед здійсненням кінцевого розрахунку він звернув увагу на те, що інформація, про відповідний лот, яка містилася на веб-сайті підприємства не містила інформації про земельну ділянку, її розмір та правовий режим.

При отриманні ним інформації з державного земельного кадастру йому стало відомо, що згідно його даних земельна ділянка під придбаним ним домоволодінням площею 0,095 га належить ОСОБА_2 та ОСОБА_3, а згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності або користування на земельну ділянку не зареєстровані, а право власності на будинок належить зовсім іншій людині ОСОБА_4

Зазначив, що він звернувся за консультацією щодо можливої в подальшому реєстрації речових прав на придбаний ним будинок до кількох нотаріусів, які пояснили, що внаслідок відсутності належного оформлення прав на земельну ділянку, унеможливлюється реєстрація речових прав на нерухомість.

Він звернувся до відповідачів з листом щодо повернення гарантійного внеску, однак йому відмовлено в цьому.

Вказав, що інформація про відповідний лот та протокол електронних торгів не містили відомостей про кадастровий номер та правовий статус земельної ділянки, тому що згідно відомостей щодо реєстрації речових прав на відповідне нерухоме майно, будівля та земельна ділянка зареєстровані за різними власниками. Саме ці обставини унеможливлюють реєстрацію прав власності за результатами купівлі лота на електронних торгах, внаслідок неможливості припинення права власності на земельну ділянку у попереднього власника будинку внаслідок його продажу, тому що відповідні права на земельну ділянку на нього оформлені не були.

Вважав, що саме цим порушуються його права щодо можливості реєстрації речових прав на нерухоме майно, яке придбано з електронних торгів.

Просив визнати недійсним електронні торги від 22 січня 2018 року, реєстраційний номер лота 256678, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» щодо продажу Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області житлового будинку (домоволодіння) з надвірними будівлями та прибудовами, загальною площею 67,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1, за результатами яких складено протокол № 312666 проведення електронних торгів; стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» на його користь 9124,50 грн., вирішити питання щодо судових витрат.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 02 липня 2018 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 - відмовлено.

Не погоджуючись з заочним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив заочне рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважав, що суд не надав належної оцінки доказам у справі і як доводи апеляційної скарги виклав вимоги позовної заяви. При цьому зазначив, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що у випадку невиконання вимог закону щодо процедури продажу майна з публічних торгів є підстави для визнання торгів недійсними; що якщо б з інформації про лот, яка б містила інформацію про правовий режим земельної ділянки, в тому числі її власників, він дізнався, що права власності або користування на цю ділянку не оформлено на власника будинку, а речові права на неї взагалі не зареєстровані, він би відмовився від участі в торгах, таким чином, ці порушення вплинули на його намір прийняти участь у торгах.

Ухвалою судді Апеляційного суду Харківської області Яцини В.Б. від 03 вересня 2018 року апеляційну скаргу залишено без руху.

Ухвалою судді Апеляційного суду Харківської області Яцини В.Б. від 20 вересня 2018 року відкрито апеляційне провадження у справі, зупинено дію судового рішення та вирішено розглядати справу без повідомлення учасників справи.

Підпунктом 3 пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим законом.

Згідно з пунктом 8 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, у редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набрав чинності 15 грудня 2017 року, до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Відповідно до частини 6 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Указом Президента України «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» від 29 грудня 2017 року № 452/2017 постановлено ліквідувати Апеляційний суд Харківської області та утворено Харківський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Харківську область, з місцезнаходженням у місті Харкові.

На підставі Указу Президента України від 28 вересня 2018 року № 297/2018 судді, які здійснювали правосуддя в Апеляційному суді Харківської області переведені до новоутвореного Харківського апеляційного суду.

03 жовтня 2018 року повідомлення про початок роботи Харківського апеляційного суду оприлюднено в газеті «Голос України» № 185 (6940).

03 жовтня 2018 року справу передано до Харківського апеляційного суду.

18 жовтня 2018 року за допомогою автоматизованого розподілу справ між суддями на суддю судової палати з розгляду цивільних справ Бурлака І.В. розподілено цивільну справу № 619/1316/18-ц (22ц/818/1090/18) за позовом ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними та повернення гарантійного внеску.

12 жовтня 2018 року від Державного підприємства «СЕТАМ» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він вважав заочне рішення законним, а апеляційну скаргу необґрунтованою. При цьому зазначив, що акт про реалізацію майна не складався, тому він не може бути визнаний недійсним.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з'явившихся осіб, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, заочне рішення суду - залишити без змін.

Заочне рішення суду першої інстанції, з висновком якого погоджується судова колегія, мотивовано тим, що оскільки електронні торги не відбулися, їх не можна визнавати недійсними.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 19 січня 2018 року ОСОБА_1 подано заявку на веб-сайті Державного підприємства «СЕТАМ» на участь в електронних торгах по лоту № 256678 шляхом сплати гарантійного внеску у розмірі 9124,50 грн.

22 січня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги за лотом № 256678 з реалізації предмету іпотеки, а саме житлового будинку (домоволодіння) з надвірними будівлями та прибудовами, загальною площею 67,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1.

З протоколу проведення електронних торгів № 312666, призначених на 22 січня 2018 року, ціна продажу 182 490,00 грн., сума сплаченого гарантійного внеску 9124,50 грн., переможцем торгів став учасник № 3 ОСОБА_1

Як вбачається з цього протоколу, сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця мають бути сплачені переможцем до 05 лютого 2018 року.

02 лютого 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Державного підприємства «СЕТАМ» та Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області з заявами, в яких просив припинити дані торги (скасувати, відмінити, анулювати, призупинити тощо) та повернути йому грошові кошти, як гарантійний внесок в сумі 9124,50 грн.

Із відповіді Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 06 лютого 2018 року за № 2682 вбачається, що ОСОБА_1 роз'яснено, що оскільки він не є стороною виконавчого провадження, відділ не має правових підстав розглядати його заяву про припинення чи скасування торгів. Для отримання інформації щодо сплати та повернення авансового внеску запропоновано звернутись до Державного підприємства «СЕТАМ».

Із відповіді Державного підприємства «СЕТАМ» від 19 лютого 2018 року за № 370/Р-208-18/13 вбачається, що ОСОБА_1 повідомлено, що підстави для припинення електронних торгів є вичерпними і підприємство не уповноважено вчиняти такі дії на підставі вимог будь-яких третіх осіб.

Як вбачається з протоколу № 316390 про проведення електронних торгів від 13 лютого 2018 року торги, які призначені на 22 січня 2018 року не відбулись у зв'язку з відмовою ОСОБА_1 від сплати належної грошової суми.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 підтвердив, що він дійсно відмовився від сплати суми в розмірі 182 490,00 грн., оскільки вважав, що йому не надано повної інформації щодо об'єкту продажу.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма частини 4 статті 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу І вказаного Порядку, в редакції чинній на час проведення торгів, реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.

Організатор забезпечує постійний доступ учасникам, приватним виконавцям, відділам державної виконавчої служби до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів.

Згідно пунктів 1, 2, 3, 4 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку встановлено, що організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Пунктом 2 розділу ІV Порядку передбачено, що для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з моменту зарахування його на рахунок організатора.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 розділу VІІІ Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня система автоматично формує та розміщує на веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця).

У разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода організатору) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

При цьому попередні цінові пропозиції переможця, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно, не враховуються.

Згідно з пунктами 3, 4, 6, 8 розділу Х Порядку гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку.

Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) організатору.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

При цьому, в пункті 1 розділу ХІ Порядку міститься перелік умов, згідно з якими прилюдні торги вважаються такими, що не відбулись, зокрема, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

Суду першої інстанції, врахувавши факт нездійснення позивачем повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом Х Порядку та відсутність акту про проведення прилюдних торгів, прийшов до правильного висновку, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним.

З неукладеного правочину не виникає договірних зобов'язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності.

Відповідно до пункту 1 розділу І Порядку гарантійний внесок - це грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5%, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Пунктом 3 розділу Х Порядку визначено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку.

Саме такий правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 910/8052/17.

Матеріали справи свідчать про те, що договір купівлі - продажу майна на електронних торгах є неукладеним, тому визнати його недійсним неможливо. Як неможливо повернути ОСОБА_1 9124,50 грн. гарантійного внеску, оскільки ним, як переможцем за результатами оспорюваних торгів, не здійснено повного розрахунку за придбане майно, що в силу пункту 3 розділу Х Порядку позбавляє його права на повернення внесеної суми.

Посилання ОСОБА_1 на те, що у випадку невиконання вимог закону щодо процедури продажу майна з публічних торгів є підстави для визнання торгів недійсними; що якщо б з інформації про лот, яка б містила інформацію про правовий режим земельної ділянки, в тому числі її власників, він дізнався, що права власності або користування на цю ділянку не оформлено на власника будинку, а речові права на неї взагалі не зареєстровані, він би відмовився від участі в торгах, таким чином, ці порушення вплинули на його намір прийняти участь у торгах, є необґрунтованими, оскільки доказів щодо цього, крім пояснень ОСОБА_1, не містять.

Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Докази та обставини, на які посилається ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

У зв'язку зі складністю справи повний текст постанови складено 21 листопада 2018 року в межах десятиденного строку.

Керуючись ст.ст.367, 368, ст.374, ст.375, ст.ст.381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 02 липня 2018 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді П.В. Кісь

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 21 листопада 2018 року.