Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/74/18
Провадження№ 374/108/18
УХВАЛА

27 вересня 2018 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Козіна С.М., перевіривши зустрічний позов ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про визнання незаконним Протоколу 0261 (0264) засідання комісії по розгляду Акта К022235 від 04 березня 2013 року про порушення ПКЕЕН у споживача від 22 травня 2013 року та про скасування рахунку від 20 травня 2013 року по Акту порушення ПКЕЕН 022235 від 04 березня 2013 року, -

ВСТАНОВИВ:

23 липня 2018 року до Ржищівського міського суду Київської області відповідно до постанови Апеляційного суду Київської області від 20 червня 2018 року надійшла вказана вище зустрічна позовна заява.

Ухвалою суду від 15 серпня 2018 року зустрічну позовну заяву було залишено без руху та роз'яснено позивачу про необхідність подати до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі, передбаченому ст. 4 ЗУ "Про судовий збір". Ухвалу мотивовано тим, що позивач вказувала у зустрічному позові, що вона не є споживачем електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 1), у зв'язку із цим і звернулась з позовними вимогами про визнання незаконним Протоколу 0261 (0264) засідання комісії по розгляду Акта К022235 від 04 березня 2013 року про порушення ПКЕЕН у споживача від 22 травня 2013 року та про скасування рахунку від 20 травня 2013 року по Акту порушення ПКЕЕН 022235 від 04 березня 2013 року. Копію вказаної ухвали ОСОБА_2 отримала 17 вересня 2018 року, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення № 00952720. Термін виконання ухвали суду становив 10 днів з дня отримання копії ухвали. 26 вересня 2018 року, як вказано позивачем, - на виконання ухвали суду від 15 серпня 2018 року, подано до суду клопотання про приєднання до матеріалів справи копій документів, відповідно до кількості відповідачів. Однак, квитанції про сплату судового збору, позивачем не подано.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивачу необхідно було надати документ про сплату судового збору або документ про підтвердження того, що позивач є споживачем ПрАТ "Київобленерго", а саме: копію договору на постачання електроенергії, квитанції про сплату рахунтів тощо.

Враховуючи те, що позивач не виконав вимоги, визначені ст. 177 ЦПК України, тобто не надала документ про сплату судового збору або документ про підтвердження того, що позивач є споживачем ПрАТ "Київобленерго", тому зустрічна позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню.

26 вересня 2018 року ОСОБА_2 подано заперечення на дії головуючого в судовому засіданні, у якому вказано, що аналогічне заперечення, яке було подано у справі № 374/40/18 10 травня 2018 року, було відхилено з метою створення ще однієї справи № 374/74/18.

Стосовно вказаного заперечення слід роз'яснити, що заперечення на дії головуючого в судовому засіданні від 10 травня 2018 року було розглянуто у судовому засіданні, про що занесено у протокол, та за результатами розгляду постановлено ухвалу від 10 травня 2018 року. У вказаній ухвалі роз'яснено всі порушені ОСОБА_2 питання, зокрема, порядок об'єднання первісного позову із зустрічним позовом для їх спільного розгляду, з посиланням на чинне законодавство та Інструкцію з діловодства. Копію вказаної ухвали ОСОБА_2 отримала 10 травня 2018 року, про що надала власноруч написану розписку. Що стосується твердження ОСОБА_2 про те, що суд в одній справі визнав її споживачем електроенергії, а в іншій не визнає її споживачем, то слід роз'яснити, що питання чи є ОСОБА_2 споживачем судом не вирішувалось, оскільки жодного процесуального рішення з цього приводу не приймалось (рішення за результатами розгляду справи), а лише з метою вирішення питання щодо відкриття провадження, вирішувалось питання про сплату судового збору в межах вимог ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 214 ЦПК України у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Слід зазначити, що провадження у даній справі за зутрічним позовом ще не відкрито, жодного судового засідання не призначено та не відбувалось, тому, з огляду на ст. 214 ЦПК України, подані заперечення передчасні та безпідставні.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку щодо визнання зловживанням процесуальними правами подання заперечення ОСОБА_2 на дії головуючого в судовому засіданні від 26 вересня 2018 року, яке вже вирішено судом та залишення без розгляду заперечення.

Керуючись ст. 44, 185, 214, 260, 261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заперечення ОСОБА_2 на дії головуючого у судовому засіданні від 26 вересня 2018 року, - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про визнання незаконним Протоколу 0261 (0264) засідання комісії по розгляду Акта К022235 від 04 березня 2013 року про порушення ПКЕЕН у споживача від 22 травня 2013 року та про скасування рахунку від 20 травня 2013 року по Акту порушення ПКЕЕН 022235 від 04 березня 2013 року, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя