У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовних заяв без розгляду

26 вересня 2018 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого-судді Тептюка Є.П.

при секретарі Березюк Л.С.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: служба у справах дітей Черкаської районної державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення способу і участі у спілкуванні з дитиною, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: служба у справах дітей Черкаської районної державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення способу і участі у спілкуванні з дитиною, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.

Сторони в дане підготовче судове засідання не зявились, хоча про час і місце його проведення повідомлялись у встановленому законом порядку, відповідно до п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.

21.08.2018 року від первісного позивача через канцелярію суду надійшла письмова заява про залишення позову без розгляду та проведення судового засідання без його участі.

10.09.2018 року від представника третьої особи ОСОБА_3 через канцелярію суду надійшла письмова заява про розгляд справи без участі представника органу опіки та піклування Черкаської РДА. При винесенні рішення орган опіки покладається на розсуд суду і просить врахувати інтереси дитини.

Відповідно до вимог п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що первісна позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки це є правом позивача.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того суд зазначає, що всудові засідання призначені на 10.09.2018 року та 26.09.2018 року зустрічний позивач не зявилася, хоча про час і місце їх проведення повідомлялася в установленому законом порядку.

Вказані дії зустрічного позивача свідчать про втрату нею юридичної заінтересованості в розгляді справи.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 1. ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальнимиправами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 ЦПК України ,ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим статтями 223,257 ЦПК врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. При цьому, закон жодним чином не пов'язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об'єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов'язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (не залежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Отже враховуючи, повторну неявку зустрічного позивача в судове засідання, яка була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи, відсутність з її боку будь-яких повідомлень щодо причини неявки, та письмових заяв про розгляд справи без її участі, суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 2 ст. 200, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд-

у х в а л и в:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: служба у справах дітей Черкаської районної державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення способу і участі у спілкуванні з дитиною - залишити без розгляду на підставі п.5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Ознайомитись з повним текстом ухвали, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на ухвалу можуть бути подані протягом 15 днів з дня її складення через суд першої інстанції до апеляційного суду Черкаської області або безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Є. П. Тептюк