Провадження № 2/161/3907/18
У Х В А Л А

26 вересня 2018 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Присяжнюк Л.М., дослідивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

24.09.2018р. на адресу суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Позовна заява від імені позивача підписана його представником - ОСОБА_4.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою заяви, встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України:

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно з ч.ч. 2, 5, 6 ст. 62 ЦПК України довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов'язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Отже, ЦПК України містить безумовний обов'язок особи, яка підписала та подала від імені позивача фізичної особи позовну заяву, надати оригінал нотаріально посвідченої довіреності.

Саме в такий спосіб держава забезпечує можливість належної перевірки повноважень особи, яка звернулась з позовом до суду.

До позовної заяви долучена не завірена ксерокопія довіреності.

Відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених вимог, копії письмових доказів, які додані до позовної заяви, не засвідчені неналежним чином, а саме: не зазначено слів "Згідно з оригіналом", посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища і дати засвідчення.

Також, ч. 6 ст.175 ЦПК України передбачено, що в позовній заяві можуть бути вказані інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

При розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Разом з цим, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Так, позивачем не надано суду підтверджень того, що він звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій. В матеріалах позову відсутня постанова нотаріуса про відмову ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, як вбачається зі змісту позовної заяви, що крім позивача є інші спадкоємці майна, яке належало померлій, та для прийняття якого позивач просить встановити додатковий строк. Але у позовній заяві позивач не зазначила всіх спадкоємців, які мають право на спадщину після смерті ОСОБА_2, позовна заява не містить їх прізвища, ім'я та по батькові, місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, що позбавляє суд можливості вирішити питання про залучення вказаних осіб, на права та обов'язки яких, як спадкоємців, може вплинути рішення по справі за цим позовом, до участі у справі, як третіх осіб, що, крім порушення зазначених вимог, позбавляє суд завчасно та належним чином повідомити їх про час та місце розгляду справи.

Також позивачем не зазначені поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме: причини пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини та не долучені докази на їх підтвердження.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши представникові позивача строк для усунення недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

Варто відзначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст.6 Конвенції про захист прав людини ї основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислювати з дня вручення йому копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивача за адресою, вказаною ним в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк.

Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог, викладених в ухвалі, позовна заява вважається неподаною і повертається. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Присяжнюк Л.М.