Справа №403/334/18
Провадження №2/403/174/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2018 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого: Годованець І. А.

при секретарі: Дорошенко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Устинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та визнання особи такою, що втратила право користування житлом,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до відповідача ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та визнання особи такою, що втратила право користування житлом. Позовні вимоги мотивуються тим, що члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилася, подала заяву про проведення судового розгляду справи в її відсутність, просить задольнити позовні вимоги про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житлом.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявилася. У письмовому повідомленні Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області від 19 червня 2018 року та Устинівського РС УДМС України в Кіровоградськвй області від 12 червня 2018 року зазначено, що ОСОБА_2 зареєстрована жителем за адресою: с. Садки вулиця Молодіжна, 3 Устинівського району Кіровоградської області. Згідно повернутої суду поштової кореспонденції ОСОБА_2 не проживає за зазначеною в позовній заяві адресою проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1. Відповідно до п. 15.8 «Розділу ХІІ Перехідні Положення» ЦПК України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, інформацію щодо судового розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та визнання особи такою, що втратила право користування житлом оприлюднено на офіційній сторінці веб-порталу Устинівського районного суду Кіровоградської області. У свідоцтві про право власності виданого 26 листопада 1996 року державним нотаруісом Устинівської державної нотаріальної конторим Кіровоградської області ОСОБА_3 зазначено, що відповідно до ст.22 Кодексу про шлюб та сімю України, у набутому під час зареєстрованого шлюбу спільному майні подружжя, належить: ОСОБА_4 одна друга частка житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: с. Садки вулиця Молодіжна,3 Устинівського району Кіровоградської області; ОСОБА_5 одна друга частка житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: с. Садки вулиця Молодіжна,3 Устинівського району Кіровоградської області.

Згідно договору дарування нерухомого майна від 27 листопада 1996 року, нотаріально посвідченого державним нотаруісом Устинівської державної нотаріальної контори Кіровоградської області ОСОБА_3, дарувальник ОСОБА_4 за правочином дарування передав одну другу частку житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: с. Садки вулиця Молодіжна,3 Устинівського району Кіровоградської області, що належала йому на праві власності відповідно до нотаріально посвідченого свідоцтва про право власності виданого 26 листопада 1996 року, обдарованій ОСОБА_5, яка прийняла у власність дарунок.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проведено державну реєстрацію розірвання шлюбу, після реєстрації розірвання шлюбу присвоєно прізвище: йому (запис відсутній), їй Павлова.

ОСОБА_6 та ОСОБА_7 31 грудня 2011 року проведено державну реєстрацію шлюбу, після реєстрації шлюбу присвоєно прізвища: чоловіку - ОСОБА_6, дружині - ОСОБА_6 (актовий запис Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровградської області за № 4 від 31 грудня 2011 року).

Згідно довідки Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №323 від 14 травня 2018 року, у житловому будинку за адресою: с. Садки вулиця Молодіжна,3, складі сімї ОСОБА_6 та ОСОБА_1 проживають: ОСОБА_2 невістка, зареєстрована жителем, але не проживає, ОСОБА_8 онука, ОСОБА_9 онук.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до п.1 ст.8 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод кожній особі окрім інших прав гарантується право на повагу до її житла, яке охоплює насамперед право займати житло, не бути виселеною чи позбавленою свого житла. Статтею 47 Конституція України передбачено, що кожен має право на житло, як одного з природних і невід'ємних прав людини. Держава гарантує не тільки свободу його придбання, але й можливість стабільного користування житлом, його недоторканність, а також недопущення примусового позбавлення житла, не інакше, як на підставі закону і за рішенням суду. Частиною 1 ст.383, ст.391 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сімї, інших осіб. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Права власника житлового будинку чи квартири визначені ст.383 ЦК Україні та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сімї, інших осіб і розпорядження своїм житлом на власний розсуд. Частиною 1 ст.156 ч.1 ст.165 ЖК України передбачено, що члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.Це дружина наймача, їх діти і батьки, членами сімї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Члени сімї власника будинку, які проживають разом з ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Фізична особа може мати кілька місць проживання ( ч.6 ст.29 ЦК України). Ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше, як з підстав і порядку передбачених законом (ч.4 ст.9 ЖК України). У п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» за №2 від 12 квітня 1985 року зазначено, що судам, що у справах цієї категорії необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У п.34 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанови «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року зазначено, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом (стаття 41 Конституції України, статті 316-319 ЦК), то власник на підставі статті 391 ЦК не може бути визнаний таким, що втратив право користування своїм майном, зокрема жилим приміщенням або виселений із нього, оскільки це не відповідає характеру спірних правовідносин, й такі вимоги регулюються, зокрема, статтями 71, 72, 109, 110, 116 Житлового кодексу Української РСР. У звязку із цим, під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сімї, попередніми членами його сімї, а також членами сімї попереднього власника житла. Члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом (ст.405 ЦК України). Відповідно до ч.4 ст.156 ЖК України, до членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій ст. 64 цього Кодексу, відповідно до якої до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Таким чином, при розгляді справи щодо визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням члена сім'ї власника житла, необхідно встановлювати наступні факти: чи є спірне приміщення житлом, чи є воно власністю позивача, чи відсутній відповідач у спірному приміщенні понад один рік, чи є причини відсутності поважними та чи не було між власником та відповідачем будь якої іншої домовленості щодо користування житлом або збереження права на користування житлом на час відсутності. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні ч.1 ст.321 ЦК України). Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст.391 ЦК України). Згідно рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 16 листопада 2015 року, ОСОБА_10 та ОСОБА_2 позбавлено батьківських прав по відношенню до малолітніх дітей: ОСОБА_8 та ОСОБА_9. Малолітніх дітей: ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_3, залишено ОСОБА_1.

ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживають у складі сімї ОСОБА_1 у житловому будинку за адресою: с. Садки вулиця Молодіжна,3, що підтверджується довідкою Криничненської сільської ради за №323 від 14 травня 2018 року.

ОСОБА_2 за зареєстрованою адресою проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, постійно не проживає з 20 травня 2013 року (довідка Криничненської сільської ради). Таким чином, матеріалами справи встановлено, що відповідач ОСОБА_2 у житловому будинку за зареєстрованою адресою проживання: ІНФОРМАЦІЯ_5, постійно не проживає у зв'язку із переїздом у інше місце проживання. Під час судового розгляду справи на підставі письмових доказів встановлено відсутність відповідача ОСОБА_2 без поважної причини понад один рік у житловому будинку за місцем реєстрації проживання: ІНФОРМАЦІЯ_5. При встановлених обставинах, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та визнання особи такою, що втратила право користування житлом підлягають задоволенню, як обгрунтовані. Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. За заявою позивача ОСОБА_1 судові витрати не стягуються (не відшкодовуються) на її користь з другої сторони. Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В : Позовні вимоги задовольнити. ОСОБА_2 визнати такою, що втратила право користування на житловий будинок за №3 по вулиці Молодіжна у с. Садки Устинівського району Кіровоградської області.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. За заявою позивача ОСОБА_1 судові витрати не стягуються (не відшкодовуються) на її користь з другої сторони.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його отримання. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області. До приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із новою редакцією ЦПК України, апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через суд першої інстанції, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судом за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією ЦПК України.

Суддя Устинівського

районного суду ОСОБА_11