233 Справа № 233/6588/17
УХВАЛА

25.09.2018 м. Костянтинівка

Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі: головуючого судді Каліуш О. В., за участі секретаря судового засідання Франчук А.О., представника позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3, розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Костянтинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, в якому просить стягнути з відповідачів солідарно на її користь матеріальну шкоду у сумі 21506,00 грн., моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн., завдану їй, як власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття 03 грудня 2017 року.

Представник позивача ОСОБА_1 в підготовчому засіданні заявив клопотання про призначення у справі додаткової будівельно-технічної експертизи. В обґрунтування клопотання представник позивача послався на те, що на підставі ухвали суду у вказаній справі було проведено будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлені питання серед яких вартість матеріальної шкоди (збитків), завданих необхідністю проведення ремонтно-відновлювальних робіт, завдана власнику квартири внаслідок залиття (затоплення), яке сталося 03 грудня 2017 року з урахуванням зносу. Проте, згідно із відповіддю на адвокатський запит щодо виявлення причин значної розбіжності у розмірі шкоди, встановленої оцінювачем та експертом ОСОБА_6, вказано, що при проведенні експертизи ОСОБА_6 не мала права застосовувати коефіцієнт старезності при встановленні шкоди, так як це не можливо з огляду на неможливість придбання будматеріалів, які мають ознаки зносу. Крім того, на сьогоднішній день деякі показники, які впливають на вартість відновлюваних робіт та розмір шкоди, зокрема, середня заробітна плата зросли майже у 2 рази. Експерт при проведенні дослідження використала застарілий нормативний документ Довідник будівельних технологій 1986 року, який застосовувати у 2018 році не можливо. При встановлені розміру шкоди експерт не врахувала коефіцієнти обмеженості, не врахувала неможливість замінити 02 кв.м або інший розмір пошкоджених шпалер, так як треба замінювати все поверхню, і ніяк не частково. Тому, з урахуванням положень ст. 1192 ЦК України, просив призначити експертизу на вирішення якої поставити таке питання: яка ринкова вартість матеріальної шкоди станом на дату проведення експертизи (тобто розмір завданих збитків для її відшкодування у повному обсязі), яка була завдана власнику квартири АДРЕСА_2 внаслідок залиття (затоплення) вказаної квартири, яке сталося 03 грудня 2017 року з урахуванням пошкоджень встановлених у акті обстеження житлового фонду від 05.12.2017 року та пошкоджень, врахованих оцінювачем ОСОБА_7 в рамках проведення оцінки розміру шкоди від 12.12.2017 року, а також з урахуванням пошкоджень, які додатково до зазначених вище були встановлені експертом ОСОБА_6 при проведенні експертизи № 269/6 від 24.06.2018 року і огляді квартири АДРЕСА_3, зокрема, на стінах кухні.

Представник відповідача ОСОБА_3 у підготовчому засіданні вважав клопотання про призначення експертизи необґрунтованим та просив його відхилити.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовчому засіданні просив вирішити клопотання представника позивача на розсуд суд.

Суд, заслухавши думку учасників справи, пройшов до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1)для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2)сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Тобто, умовою призначення додаткової експертизи за ст. 113 ЦПК України є неповнота або неясність висновку експерта.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2018 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири було призначено будівельно - технічну експертизу.

04 липня 2018 року до суду надійшов висновок судової будівельно - технічної експертизи № 269/6 від 24 червня 2018 року.

Клопотання представника позивача про призначення експертизи у справі базується на інформації, наданій ФОП ОСОБА_8 у листі від 10.09.2018 року.

Проте, під час підготовчого засідання у справі суд не здійснює дослідження будь-яких доказів, а тому на даній стадії не можливо прийти до висновку про неповноту або неясність висновку експерта, а отже клопотання представника позивача про призначення додаткової експертизи є передчасним та таким, що задоволенню не підлягає.

При цьому, суд зазначає, що клопотання про призначення додаткової експертизи у справі може бути заявлено та вирішено судом після дослідження всіх доказів у справі в порядку статті 241 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 103-104, 113 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення у справі додаткової будівельно-технічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В.Каліуш