УХВАЛА

11 вересня 2018 року

м. Харків

справа № 640/260/17

провадження № 22-ц/790/2011/18

Апеляційний суд Харківської області в складі:

головуючого Бровченко І.О.,

суддів Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря Прокопчук І.В.,

імена (найменування) сторін:

позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1

відповідач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_2

інші учасники справи:

третя особа - Восьма Харківська державна нотаріальна контора

третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про призначення судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи, що не заявляють самостійних вимог: Восьма Харківська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3, про визнання заповіту недійсним та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, у якій просив визнати недійсним заповіт ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 вказав, що 09 червня 2016 року помер його батько - ОСОБА_5, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

16 грудня 2016 року позивач отримав лист-повідомлення від Восьмої ХДНК про те, що його батько ОСОБА_5 залишив заповіт на все майно на ім'я ОСОБА_2. Цей заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3 04 лютого 2016 року за №108.

Позивач ОСОБА_1 вважає вищевказаний заповіт недійсним, посилаючись на те, що на момент складення заповіту батькові виповнилось 76 років. В останні роки батько не точно орієнтувався в часі, періодично щось незрозуміле бормотав, озирався по сторонах, поведінка була неадекватна, постійно зловживав спиртними напоями.

Через вищеописану поведінку, захворювання, ОСОБА_5 періодично лікувався в Харківській міській клінічній лікарні №28 (поліклініка), а в період з 23 вересня 2015 року по 13 жовтня 2015 року знаходився на стаціонарному лікуванні в Харківській обласній клінічній психіатричній лікарні №3.

В судовому засіданні ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічною позовною заявою, у якій просила визнати за неї право власності на 1/2 частину житлового будинку надвірними будівлями №9, розташованого за адресою: м. Харків, Данилівський 1-й проїзд, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, померлого 09 червня 2016 року.

В обгрунтування зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 вказала, що 09 червня 2016 року помер її чоловік - ОСОБА_5

За життя ОСОБА_5 склав заповіт, згідно якого усе належне йому на день смерті майно він заповів своїй дружині - ОСОБА_2, в тому числі частину житлового будинку з надвірними будівлями №9, що знаходиться за адресою: м. Харків, Данилівський перший проїзд, будинок №9, якій належав останньому на праві власності на підставі свідоцтва про спадщину.

У встановлений законодавством шестимісячний строк ОСОБА_2 звернулась с заявою для прийняття спадщини після смерті чоловіка до Восьмої Харківської державної нотаріальної контори, її заяву долучено нотаріусом до спадкової справи №461/2016, яка вже була заведена після смерті чоловіка - 13 червня 2016 року, на підставі заяви сина спадкодавця - ОСОБА_1

Проте, оформити свої спадкові права після смерті чоловіка ОСОБА_2 не змогла.

Згідно, Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28 лютого 2017 року, ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, у звязку з неподанням неї правовстановлюючих документів щодо належності спадкового майна спадкодавцеві, та тому що в провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа про визнання вище вказаного заповіту недійсним. Ці обставини унеможливлюють нотаріальне оформлення спадкових прав позивача, а тому ОСОБА_2 рекомендовано звернутися до суду.

Далі ОСОБА_2 вказала, що правовстановлюючи документи на вищевказаний будинок знаходяться у відповідача, який свідомо не надає їх нотаріусу, і будь яким способом, в тому числі звертаючись до суду з надуманим позовом про визнання заповіту недійсним, перешкоджає їй оформити свої спадкові права.

У зв'язку з наведеним ОСОБА_2 вимушена звернутися до суду із відповідним зустрічним позовом.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 19 грудня 2017 року у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Харківська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3 про визнання заповіту недійним відмовлено.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом задоволено.

Визнано за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, податковий номер НОМЕР_1, право власності на ? частину житлового будинку з надвірними будівлями № 9, розташованого за адресою: м. Харків, Данилівський 1-й проїзд, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, померлого 09 червня 2016 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати у повному обсязі та задовольнити його позов, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи. Зазначає, що суд не дав належної оцінки показам свідків. ОСОБА_5 під час підписання спірного заповіту не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними.

Д Апеляційного суду Харківської області надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначив, що після подання апеляційної скарги він випадково помітив, що рукописний текст (рукописні записи) в оригіналі заповіту від 04 лютого 2016 року, другий екземпляр якого є у приватного нотаріуса МНО ХО ОСОБА_3, виконано не покійним ОСОБА_5, а іншою особою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши думку зявившихся учасників процесу, перевіривши матеріали цивільної справи колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст.12 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, а суд зобовязаний сприяти всебічному і повному з'ясуванню обставин справи.

Згідно ч.1 ст.103 ЦПК України для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Незважаючи на тривалий розгляд справи в суді першої інстанції та достеменної обізнаності відповідачів про предмет спору ним не заявлялось клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. Копію заповіту позивачем було надано до суду першої інстанції в обґрунтування своїх позовних вимог. На виконання підпису в заповіті іншою особою, а не його батько, позивач не посилався в обґрунтування доводів своєї позовної заяви. На вказані доводи апелянт не помилявся і при подачі апеляційної скарги.

Згідно ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що обєктивно не залежали від нього.

Враховуючи підстави позовних вимог ОСОБА_1, а також доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення клопотань про призначення експертизи.

Керуючись ст.ст. 143, 168, 202, 367, 368, 371, 389 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про призначення судово-почеркознавчої експертизи залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню у касаційному порядку відповідно до статті 389 ЦПК України не підлягає.

Повне судове рішення складено 18 вересня 2018 року.

Головуючий:

Судді: