У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення опискок в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 10 серпня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, яка діє від свого імені та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва звернулась позивач ОСОБА_1. із заявою про виправлення опискок в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 10 серпня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1., ОСОБА_2, яка діє від свого імені та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4. до ОСОБА_5., про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що Деснянським районним судом м. Києва 10 серпня 2018 року ухвалено заочне рішення у вищевказаній справі. Однак, судом було здійснено описку в описовій та резолютивній частинах рішення суду. А саме, в описовій частині рішення суду не вірно вказано прізвище, ім"я та по батькові позивача по справі №754/15251/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5., про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини. Замість вірного прізвища, ім"я та по батькові позивача «ОСОБА_1.» невірно вказано «ОСОБА_1.». Крім цього в резолютивній частині рішення суду не вірно вказано прізвище, ім"я та по батькові неповнолітньої доньки позивача: ОСОБА_2 - ОСОБА_3 А саме, замість вірного «ОСОБА_3» невірно вказано «ОСОБА_1.».

Відповідно до ст. 269 ЦПК, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає що в рішенні суду допущені описки, а також, те, що виправлення описки не змінює описової та резолютивної частин даного рішення, тому допущені описки підлягають виправленню.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 10 серпня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, яка діє від свого імені та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Другий абзац описової частини рішення викласти в наступній редакції: «Позов обґрунтований тим, що позивачі є співвласниками житла, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, в рівних долях. За даною адресою також зареєстрований ОСОБА_5, який з 2013 року не проживає в квартирі та не має в ній особистого майна. Реєстрація відповідача у квартирі створює суттєві перешкоди для здійснення власниками своїх прав у володінні, та користуванні квартирою, а саме створює зайвий тягар, щодо оплати комунальних послуг. Також факт реєстрації особи яка не є власником створює перешкоду для подальшого розпорядження квартирою, а саме при продажу. Відповідач був зареєстрований у вказаній квартирі як член сім'ї, а саме як чоловік позивача. Поряд з цим рішенням Деснянського районного суду міста Києва по справі №754/15251/16-ц від 27.12.2016 року розірвано шлюб між позивачем ОСОБА_2. та відповідачем. Тому, оскільки на сьогодні відповідач не є членом сім'ї позивачів, а шлюб між ним та ОСОБА_2. розірвано, на дані правовідносини не поширюються положення ст. 405 ЦК України про право членів сім'ї власника житла на користування цим житлом».

Перший абзац резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції: «Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2, яка діє від свого імені та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її кладення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.Г. Таран