Справа № 185/6065/18
Провадження № 2/185/3361/18
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

28 серпня 2018 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., ознайомившись з цивільною справою за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якій просить суд стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором б/н від 13.10.2010 року в розмірі 19 029,27 грн.

За загальними правилами підсудності, визначеними ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб'єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом було зроблено запит щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

Відповідно до відомостей відділу адресно-довідкової роботи ГРФО ГУ ДМС України в Дніпропетровській області, які надійшли на адресу суду 27.08.2018 року, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, була зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, однак 16.08.2017 року знята з реєстрації, у зв'язку зі смертю, актовий запис № 56 від 17.07.2017 року.

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України передбачено, що сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

За змістом ст. ст. 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні та юридичні особи, а також здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Тобто, стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Згідно із ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Норма ч. 1 ст. 55 ЦПК України вказує, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв'язку з вибуттям із процесу суб'єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов'язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Тому, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку, визначеному ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі. При цьому, у зв'язку зі смертю боржника в кредитних правовідносинах має місце перехід обов'язків боржника до його спадкоємців, а нормами матеріального права визначено порядок пред'явлення вимоги кредитора до спадкоємців та обов'язки останніх.

Питання про задоволення вимог кредитора у разі смерті боржника врегульовані ст. 1281 ЦК України, якою встановлено, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред'явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені ч. ч. 2 і 3 цієї статті, позбавляється права вимоги.

З урахуванням того, що позов пред'явлено до боржника після його смерті, то за життя боржник не набув процесуальних прав та обов'язків учасника цього судового процесу, з огляду на що такі не набуті за життя процесуальні права та обов'язки не могли перейти до інших осіб. При цьому береться до уваги, що нормами цивільного права передбачено в таких випадках право кредитора на пред'явлення вимоги саме в порядку цивільного судочинства про стягнення боргу безпосередньо до спадкоємців боржника, які несуть відповідальність за зобов'язанням спадкодавця лише в межах вартості майна, одержаного в спадщину.

АТ КБ "Приватбанк", відповідно до ст. 4 ЦПК України, не позбавлене права звертатися з позовом до суду саме до спадкоємців, а не померлої особи, і отримати в установленому законом порядку інформацію щодо їх кола та обсягу спадкового майна.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Оскільки чинним процесуальним законодавством не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення позивача до суду з позовом померла, а правоздатність її згідно із ч. 4 ст. 25 ЦК України припинено, є підстави для відмови у відкритті провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, так як така заява не підлягає розгляду в суді у порядку цивільного судочинства.

На підставі зазначеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186, ст. ст. 260, 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцять днів з дня її проголошення або складення, а учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.М. Бондаренко