Справа № 496/2416/16-ц
Провадження № 2/496/304/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2018 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді - Дранікова С.М.,

При секретарі - Мірошніковій О.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про поділ майна, визнання договору удаваним, визнання покупцем, визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, згодом уточнивши його, до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в якому просить суд поділити спільне майно подружжя; визнати за нею право власності на половину грошових коштів, розміщених на депозитних та поточних рахунках відповідача; визнати за нею право власності на 1/2 частину павільйонів АДРЕСА_1 визнати частково удаваним договір купівлі-продажу будинку за адресою: АДРЕСА_2, від 17.04.2015 року; визнати покупцем вказаного будинку позивачку та визнати за нею право власності на 1/2 частину вказаного будинку.

У судове засідання ОСОБА_1 та її представник у черговий раз не з'явились, належним чином повідомлялись про дату та час розгляду справи.

Представник ОСОБА_2 та представник ОСОБА_3 в судовому засіданні наполягали на залишенні позовної заяви без розгляду, в зв'язку з неодноразовою неявкою позивача та її представника.

Заслухавши представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Справа призначалась до слухання на 12.04.2018р., 12.06.2018р., 23.07.2018р., 27.09.2018р. Однак, належним чином повідомлений представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 заявипро слухання справи у її відсутності не надавала, до судових засідань не з'являлась.

Згідно з ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно вимог ч. 1ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз викладених вище обставин неявки в судові засідання заявника, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред'явленого позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України у разі, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: - належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; - повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль; - ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Інших умов, у тому числі й існування поважних причин неявки, процесуальний закон не передбачає, а тому право суду залишити позов без розгляду від цієї обставини не залежить.

Таким чином, саме факт неявки позивача в судове засідання вчетверте, за наявності вищевикладених умов у їх сукупності є підставою для залишення позову без розгляду.

Як зазначає в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про поділ майна, визнання договору удаваним, визнання покупцем, визнання права власності, без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивачки до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись статтями 2, 44, 76, 257, 258-260 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про поділ майна, визнання договору удаваним, визнання покупцем, визнання права власності- залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачці право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції.

Суддя Біляївського районного суду

Одеської області ОСОБА_5