Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/906/18
Провадження № 2-о/553/50/2018
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

18.09.2018м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави:

у складі: головуючого судді - Новака Ю.Д.,

за участю секретаря - Каленіченко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві цивільну справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлені особи: Головне управління Державної фіскальної служби в Полтавській області, Лохвицький районний відділ ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області про встановлення факту перебування в родинних відносинах, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1, звернулась до суду із заявою, зацікавлені особи: Головне управління Державної фіскальної служби в Полтавській області, Лохвицький районний відділ ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області про встановлення факту перебування в родинних відносинах.

Заявниця ОСОБА_1 до судового засідання не з'явилась, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, до суду направила представника, який надав заяву в якій він просить розглянути справу без її участі та задовольнити заявлені нею вимоги.

Заінтересовані особи - представники ГУ ДФС в Полтавській області та Лохвицький районний відділ ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області у судове засідання не з'явились хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, надали суду заяви в яких просили суд розглянути справу без їх участі.

Суд, розглянувши подані заявником документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішеня справи по суті, приходить до висновку, що заявлені вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту перебування в родинних відносинах, підлягають задоволенню з огляду на їх законність і обґрунтованість.

Згідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, в тому числі і факти про встановлення родинних відносин міх фізичними особами.

Відповідно до ст. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення". "Відповідно до статей 293, 315 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право".

Факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з'ясувати мету встановлення, оскільки один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1) народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Безсали, Лохвицького району, Полтавської області. Батько ОСОБА_1 - ОСОБА_2 зник безвісті у січні 1944 року. Мати ОСОБА_1 - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, померла ІНФОРМАЦІЯ_3. На момент своєї смерті ОСОБА_3 проживала разом із своєю дочкою та її сином - ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1. 17.10.2001 року ОСОБА_3 склала заповіт на користь своєї дочки ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1), який було посвідчено Третьою Полтавською державною нотаріальною конторою Полтавської області, номер у реєстрі 1-1454. Оригінал свідоцтва про народження ОСОБА_1 не зберігся, оскільки був знищений під час Другої світової війни. ОСОБА_1 звернулася у грудні 2015 року із заявою до Подільського районного у місті Полтава відділу ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області щодо поновлення актового запису про народження. На підставі заяви ОСОБА_1 06.01.2016 року їй було видано Відділом ДРАЦС Лохвицького районного управління юстиції у Полтавській області повторно поновлене Свідоцтво про народження, НОМЕР_1, у якому відсутня інформація про батьків. У відділі ДРАЦС та архівах не збереглося документів на підставі яких можливо б було отримати Свідоцтво про народження із зазначенням інформації про батьків чи іншим чином встановити факт перебування померлої ОСОБА_5 з ОСОБА_1 у родинних стосунках, а саме встановлення факту батьківства. ОСОБА_1 звернулась із заявою про надання архівної довідки про її народження до Державного архіву Полтавської області. На її запит Державний архів Полтавської області Полтавської обласної державної адміністрації надав відповідь, що у книзі реєстрації актових записів громадянського стану про народження с. Безсали, Лохвицького району, Полтавської області за 1938 рік, яка надійшла на зберігання до архіву, актового запису про народження ОСОБА_1 немає. Значна кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини нациськими загарбниками.

07.06.2017 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Денисенко Л.М. було видано ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за заповітом, спадкова справа № 24/2017, зареєстроване в реєстрі за номером 603. Відповідно до виданого свідоцтва ОСОБА_1 набула право приватної власності на земельну ділянку, площею 4,8038 га., кадастровий номер НОМЕР_2, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Безсалівської сільської ради, Лохвицького району, Полтавської області та належала померлій ОСОБА_3 на підставі державного акту на право приватної власності на землю НОМЕР_3, виданого Безсалівською сільською радою, Лохвицького району, Полтавської області 01.04.2000 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 210. Оскільки на момент вчинення нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом) ОСОБА_1 не змогла надати нотаріусу документи, які б підтверджували факт знаходження з померлою ОСОБА_3 у родинних стосунках, а саме те, що вона перебуває з спадкодавцем у родинних стосунках першого ступеня споріднення, нотаріус подала до контролюючого органу ( ГУ ДФС у Полтавській області) інформацію про видачу свідоцтв про право на спадщину в порядку, встановленому розділом IV Податкового Кодексу для податкового розрахунку.

Також, відповідно до пояснень свідків ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 ОСОБА_3 являється матір»ю ОСОБА_1.

Відповідно до вимог п. 167.2 ст. 167 Податкового кодексу України ставка податку становить 5 відсотків бази оподаткування у випадках, прямо визначених цим розділом.

Відповідно до п. 174.3 ст. 174 Податкового кодексу особами, відповідальними за сплату (перерахування) податку до бюджету, є спадкоємці, які отримали спадщину.

Дохід у вигляді вартості успадкованого майна (кошти, майно, майнові чи немайнові права) у межах, що підлягає оподаткуванню, зазначається в річній податковій декларації, крім спадкоємців-нерезидентів, які зобов'язані сплатити податок до нотаріального оформлення об'єктів спадщини та спадкоємців, які отримали у спадщину об'єкти, що оподатковуються за нульовою ставкою податку на доходи фізичних осіб, а також іншими спадкоємцями-резидентами, які сплатили податок до нотаріального оформлення об'єктів спадщини або в сільських населених пунктах - до оформлення уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, у разі отримання спадщини, яка підлягає оподаткуванню, спадкоємець зобов'язаний до 1 травня року, що настає за роком отримання спадщини, подати податкову декларацію до контролюючого органу за місцем своєї податкової адреси платника податку (за місцем реєстрації (за паспортом) або місцем переважного проживання громадянина) та сплатити податок до бюджету, крім спадкоємців- нерезидентів, які зобов'язані сплатити податок до нотаріального оформлення об'єктів спадщини.

До податкової декларації ОСОБА_1 повинна подати належним чином завірену копію документу, що посвідчує факт перебування із спадкодавцем у родинних відносинах першої черги споріднення. Таким чином з метою оподаткування об'єкту спадщини за нульовою ставкою у ОСОБА_1 виникла необхідність встановлення в судовому порядку факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин між нею та ОСОБА_3.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

Главою 86 ЦК України, а також спеціальним законодавством, зокрема Законом України "Про нотаріат", підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій, притаманній юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів. Це знайшло також підтвердження у п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику в справах про спадкування".

Відповідно до ст. 315 ЦПК суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

На підставі п. 7 Постанови пленуму Верховного Суду України N 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що здійснюють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину…"

Згідно до вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України "Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи".

Як передбачено ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

За загальним принципом доказування та подання доказів, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази, які заявник повинен подати в рахунок обґрунтування всіх тих обставин, на які він посилається, як на підставу для задоволення його вимог, і на підставі яких суд в подальшому встановить наявність або відсутність підстав для задоволення заяви чи відмови у її задоволенні,- повинні бути виключно належними та допустимими.

Таким чином, суд вважає, що факт родинних відносин між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, підтверджений.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заявник звернулася із заявою до суду про встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_3 з метою отримання Свідоцтва про право на спадщину, тому що у заявника не має іншої можливості підтвердити даний факт.

Встановлення факту не пов'язується з іншим вирішенням спору про право.

А тому заявлені вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 258, 259, 263,264,265,268, 293, 315 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, зацікавлені особи: Головне управління Державної фіскальної служби в Полтавській області, Лохвицький районний відділ ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області про встановлення факту перебування в родинних відносинах - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, а саме, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 є донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиЮ. Д. Новак