Провадження № 2/229/883/2018
РІШЕННЯ

іменем України

25 вересня 2018 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого-судді Лопатко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Буймістрової А.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову посилається на те, що 31 травня 1996 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Спільне життя з відповідачем не склалось, з липня 2006 року шлюбні відносини припинено та сторони проживають окремо. На думку позивача, збереження сім'ї неможливо. Просить суд розірвати зареєстрований з відповідачем шлюб.

В підготовче засідання позивач не зявилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином та своєчасно, проте надала до суду заяву в якій просить, розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

В підготовче засідання відповідач не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, проте надав до суду заяву в якій просить, розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

У зв'язку з неявкою в підготовче засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд знаходить всі підстави для ухвалення за результатами підготовчого провадження рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, суд, дійшов висновку про задоволення позову.

У відповідності до вимог ст. 51 Конституції України, ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Кожен із подружжя має рівни права і обовязки у шлюбі та сімї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається .

Статтею 56 СК України встановлено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі статтею 104 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. За правилами, встановленими ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що 31 травня 1996 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_2, Росія та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженка с. Н-Уколово Уколівського району Воронезької області, Росія зареєстрували шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № І, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії І-НО № 349883 виданого Виконкомом Миколайпільської сільської ради народних депутатів, с. Миколайпілля Костянтинівського району Донецької області. Після реєстрації шлюбу дошлюбне прізвище Скворцова змінено на Крючкіна.

Сторони фактично припинили шлюбні відносини з липня 2006 року.

Майнових спорів між сторонами немає.

Проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи зазначені позивачем причини розірвання шлюбу, характер відносин сторін, наполягання позивача на розірванні шлюбу, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача і вважає, що подальше збереження шлюбу не можливо, оскільки суперечило б інтересам позивача, що мають істотне значення, внаслідок чого шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 підлягає розірванню.

Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач по справі, просить залишити прізвище, яким іменувалась у шлюбі. Тому суд вважає за можливе залишити позивачу після розірвання шлюбу прізвище «Крючкіна».

Відповідно до частини 2 статті 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог частини 1 ст. 141, ч. 1 ст. 142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні у порядку встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем визнано позов до початку розгляду справи по суті, тому наявні підстави для повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Разом з цим, враховуючи, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, наявні підстави для стягнення з відповідача сплаченого позивачем судового збору при зверненні до суду, тому іншу частину судового збору в розмірі 50 відсотків слід стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 13, 76 - 80, 89, ч.1 ст. 141, 200, 259, 263 265, п. 15.5 перехідних положень ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, мешкає за адресою: Вінницька область, Жмеринський район, смт. Браїлів, вул. Грушевського, 19) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4) про розірвання шлюбу задовольнити в повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженецем с. Бички Фатежського району Курської області, Росія та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_5, Росія (дошлюбне прізвище "Скворцова") зареєстрований Виконкомом Миколайпільської сільської ради народних депутатів, с. Миколайпілля Костянтинівського району Донецької області 31 травня 1996 року, актовий запис № І, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище "Крючкіна".

Повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету судовий збір у розмірі 352 (триста пятдесят дві) грн. 40 коп., сплачений згідно квитанції від 18.07.2018 року № 1-229к на суму 704,80 грн. при поданні позовної заяви про розірвання шлюбу.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 352 (триста пятдесят дві) гривні 40 коп.

Копію рішення направити до Дружківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області для внесення відомостей до Державного реєстру.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: Н. В. Лопатко