441/767/18 2/441/500/2018
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.09.2018 року Городоцький районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Українець П.Ф.

за участі секретаря Петрик-Ключник М.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Городок Львівської обл. справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Кліцківської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл., треті особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 17.05.2018р. звернулась із позовом до Кліцківської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4, що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 мотивуючи тим, що є донькою спадкодавця, своєчасно не звернулась до нотаріальної контори, бо хворіла, мала неповнолітніх дітей, інше. В січні 2018р. нотаріус відмовила їй в оформленні її спадкових прав через пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини, просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, терміном три місяці.

В судовому засіданні ОСОБА_1 позов підтримала, пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4, що після смерті батька відкрилась спадщина в т.ч. на належні йому на праві власності земельні ділянки, що на час відкриття спадщини хворіла, перенесла операцію, тому вчасно не звернулась до нотаріальної контори для прийняття спадщини, дала інші пояснення, просить позов задовольнити.

На підтримку вищеозначеної позиції висловився представник позивача ОСОБА_5

Представник Кліцківської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. в судове засідання не з'явився, 18.09.2018р. сільський голова повідомив суд про можливість розгляду справи за відсутності представника сільської ради (а.с. 55).

Третя особа ОСОБА_3 позов заперечила, пояснила, що претендує на спадкове майно після смерті батька ОСОБА_4, в т.ч. на належні йому земельні ділянки.

Представник третьої особи ОСОБА_2 - ОСОБА_6 висловились на заперечення позову мотивуючи тим, що її довіритель претендує на спадкове майно після смерті ОСОБА_4, в т.ч. на земельні ділянки належні тому, що ОСОБА_2 в червні 2012р. подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4

Заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, оглянувши матеріали справи №2/441/211/2016, суд відмовляє у позові, з огляду на наступне.

Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред'явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 4, 13 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно положень ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Із пояснень учасників справи в суді, із копій свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 і свідоцтва про одруження серія НОМЕР_3 (а.с. 14) убачається, що ОСОБА_1 є донькою спадкодавця ОСОБА_4

ОСОБА_4, як видно із копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 (а.с. 11), помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Отже, строк на прийняття спадщини для позивача збіг 10.09.2012р.

Позивач, до 10.09.2012р. із заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звернулась, у прийнятті такої 16.01.2018р. державний нотаріус Городоцької державної нотаріальної контори Шаравара В.В. відмовила, через пропуск строку для прийняття спадщини (а.с.13).

ОСОБА_1 17.05.2018р. звернулась із позовом до Кліцківської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4, що помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Із оглянутої в суді справи Городоцького районного суду Львівської обл. № 2/441/211/2016 убачається, що за заявою ОСОБА_2 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4, Городоцькою державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №144/2012 (а.42, 43).

Третя особа ОСОБА_3 теж заявила в суді, що претендувала і претендує на спадкове майно після смерті батька ОСОБА_4, в т.ч. на земельні ділянки.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У листі N 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснив, що у разі пред'явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовити у задоволенні позову.

За змістом ст. 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб'єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб'єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред'явленим позовом.

З урахуванням принципу диспозитивності, суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Позивачці ОСОБА_1 та її представнику ОСОБА_5 роз'яснено право на звернення до суду із клопотанням про заміну неналежного відповідача належним, із врахуванням того, що ОСОБА_2 у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, а отже прийняв спадщину, що на спадкове майно претендує й ОСОБА_3, однак позивачем та його представником про заміну неналежного відповідача заяв не заявлено, останні просили про розгляд справи за участі заявленого відповідача.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 заявлено вимоги до неналежного відповідача, а тому у задоволенні позову відмовляє.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 12, 13, 51, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1220-1221, 1268-1270, 1272 ЦК України, суд -

у х в а л и в :

в позові ОСОБА_1 до Кліцківської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл., треті особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додатково строку терміном три місяці для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Городоцький районний суд Львівської обл. Якщо в судовому засідання було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 26.09.2018р.

Суддя: Українець П.Ф.