УХВАЛА

про відмову у заміні заходу забезпечення позову

"18" вересня 2018 р.

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий - суддя Золотарьова Л.І.,

за участю:

секретаря - Бломберус С.А.,

представника відповідача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву клопотання відповідача про заміну одного заходу забезпечення позову іншим у справі №640/14051/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за договором позики, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_4, третя особа ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договорами позики, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_4 звернувся до суду з заявою, у якій просить: замінити захід забезпечення позову, вжитий Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.09.2017 року у справі №640/14051/17 на заборону відчуження однокімнатної квартири №66, загальною площею 32,9 кв.м., за адресою Харківська область, місто Харків, в'їзд ФесенківськийАДРЕСА_1, що належить на праві власності відповідачу; скасувати захід забезпечення позову, вжитий Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.09.2017 року, а саме заборону відчуження 3-хкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2, що належить на праві власності відповідачу.

Посилається на те, що відповідачу на праві власності належать також інші обєкти нерухомого майна. На теперішній час відповідач має намір продати 3-хкімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_2, про що надано оголошення та знайдено покупця. На теперішній час відповідач в тому числі володіє однокімнатною квартирою №66, загальною площею 32,9 кв.м., за адресою: м. Харків, в'їзд ФесенківськийАДРЕСА_1, вартість зазначеної квартири становить 804050 грн. відповідно до звіту про оцінку майна, що більше ніж вимоги позивача.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 заяву підтримав, надав відповідні пояснення. Вказана квартира не має обтяжень, що видно з ОСОБА_1 з державного реєстру. Також зазначив, висновком експерта щодо підтвердження підпису на розписках не погоджується, відповідач має намір заявляти нову експертизу для спростування підпису відповідача.

Представник позивача ОСОБА_3 проти задоволення заяви, заперечував, зазначив, що підстави для зміни заходу забезпечення позову відсутні. Вжиття судом заходів забезпечення позову має на меті найбільш ефективне забезпечення виконання можливого рішення по справі на користь позивача. На сьогоднішній день в рамках цієї справи до ОСОБА_4 заявлено позовних вимог на загальну суму 770918,57 гривень. З урахуванням витрат по сплаті судового збору вказана сума складає 733 378,35 гривень. Справа розглядається більше року. Протягом даного строку відповідачем вживаються заходи з метою затягування розгляду справи, зокрема призначення по справі почеркознавчої експертизи, яка підтвердила справжність підпису відповідача на договорах позики. Вказані факти свідчать про те, що ОСОБА_4 не збирається добровільно виконувати можливе рішення суду по справі на користь позивачів. Позивачам доведеться звертатися до органів державної виконавчої служби для примусового виконання такого рішення суду. З огляду на положення Закону України «Про виконавче провадження» при зверненні виконавчого документа до примусового виконання стягувачами має бути сплачено авансовий внесок у розмірі 2 % від стягуваної суми. Крім того, із боржника має бути стягнутий виконавчий збір у розмірі 10 % від суми боргу, який буде стягнутий із нього у першу чергу. Таким чином, сума, яка має бути стягнута із ОСОБА_4, зросте до 866 183,75 гривень. У разі примусової реалізації належного ОСОБА_4 майна для задоволення вимог стягувачів з нього додатково будуть стягнуті відповідні витрати виконавчого провадження, що також збільшить суму, що буде стягнута із відповідача. Очевидно, що навіть заявлена відповідачем у його клопотанні вартість запропонованого нерухомого майна у 804050 гривень є неспівмірною із вищевказаною сумою. Крім того, відповідачем надано до матеріалів справи оцінку вказаного нерухомого майна, яка не відповідає його реальній вартості, адже відповідно до проведеної позивачем оцінки вартість вказаної однокімнатної квартири становить лише 687248,00 гривень. Відповідач відразу після пред'явлення до нього позовів намагався продати найбільш ліквідне із належного йому нерухомого майна - трикімнатну квартиру за адресою: м. Харків, пров. Аптекарський, 18, кв. З, що підтверджується матеріалами справи. На його думку, це робиться відповідачем саме з метою утруднення виконання можливого рішення суду. Крім того, невідомо чи не маються на вказаній однокімнатній квартирі обтяження, чи не прописані в ній неповнолітні або інші особи, що значно ускладнить або зробить неможливим її реалізацію, або вплине на вартість квартири б бік її зменшення.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

12.09.2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за договорами позик від 26.11.2012 року у розмірі 247095 грн., стягнути судовий збір 2470,95 грн.

Ухвалою суду від 10.10.2017 року прийнято до розгляду позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, - ОСОБА_5, який предявляє позов до ОСОБА_4, третя особа ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договорами позики, просить стягнути з ОСОБА_4 на його користь 558 940,57 грн. як суму заборгованості за договором позики №1 від 26.11.2012 та договором позики №2 від 26.11.2012 та три відсотки річних від простроченої суми.

Таким чином, на теперішній час загальна сума вимог до ОСОБА_4 заявлено на загальну суму 806035,57 грн., та витрати по сплаті судового збору 2790,95 грн.

Згідно з висновком судової почеркознавчої експертизи від 07.06.2018 року підписи в договорах позики виконані відповідачем ОСОБА_4 є.М.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.09.2017 року у цивільній справі №640/14051/17 з метою забезпечення позову заборонено відчуження 3-хкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2, що належить на праві власності ОСОБА_4

Вказану ухвалу суду від 14.09.2017 року залишено без змін Постановою АСХО від 15.01.2018 року та Постановою Верховного Суду від 16.05.2018 року.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, що гарантує реальне та найбільш ефективне виконання позитивно прийнятого рішення, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому при виконанні такого рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 156 ЦПК України за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим.

Види забезпечення позову передбачені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Відповідач звернувся з заявою про зміну заходу забезпечення позову у виді заборони відчуження 3-хкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2, вжитого Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.09.2017 року, на заборону відчуження однокімнатної квартири №66, загальною площею 32,9 кв.м., за адресою: м.Харків, в'їзд ФесенківськийАДРЕСА_1, що належить на праві власності відповідачу, та зняти заборону з вказаної 3-х кімнатної квартири.

Як зазначено в заяві і підтверджує представник відповідача, метою зняття заборони з вказаної 3-х кімнатної квартири є її продаж іншій особі і такого покупця вже знайдено.

На підтвердження вартості однокімнатної квартири №66, загальною площею 32,9 кв.м., за адресою: м.Харків, в'їзд ФесенківськийАДРЕСА_1, відповідачем долучено звіт субєкта оціночної діяльності про оцінку майна (квартири) станом на 23.07.2018 і вартість якої становить 804 050 грн.

У вказаному звіті містяться фотознімки квартири, однак на фотознімку будинку, де знаходиться вказана квартира, зафіксовано сніг.

При цьому, в письмовій заяві оцінювача, який долучено до вказаного звіту, вказано, що оцінювачем був виконаний візуальний огляд обєкта оцінки (зовнішній огляд). Замовник оцінки не надав можливість доступу до обєкта оцінки (внутрішній огляд).

Отже, у висновку містяться істотні суперечності, зокрема, що зовнішній огляд обєкта проводився при оцінці, однак такий огляд обєкту та звіт складався в липні 2018, натомість на фотознімку зображено проведення огляду взимку або ранньої весни.

Крім того, незрозумілих причин відповідач, будучи замовником вказаної оцінки, не надав доступу субєкту оціночної діяльності для обєктивного визначення вартості квартири.

Натомість представником позивача також надано довідку ТБ «Євромаркет» від 17.09.2018, який також має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача, сертифікат субєкта оціночної діяльності, про що вказано в довідці, згідно з якою ринкова вартість обєкту, а саме квартири за адресою: м. Харків, в'їзд ФесенківськийАДРЕСА_1, складає 687 248 грн.

Також заслуговують на увагу посилання представника позивача на те, що відсутні докази того, що на вказану однокімнатну квартиру не накладені обтяження, арешти; що у ній не прописані неповнолітні або інші особи, що значно ускладнить або зробить неможливим її реалізацію, або вплине на вартість квартири в бік її зменшення.

Вказані посилання представником відповідача не спростовані належними доказами.

Крім того, у долученому відповідачем до заяви про зміну заходів забезпечення позову ОСОБА_1 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно … від 30.07.2018 року справді не зазначені накладені обтяження на вказану однокімнатну квартиру, разом з тим, у ньому також відсутні відомості щодо накладеного ухвалою суду від 14.09.2017 у цій справі обтяження у виді заборони відчуження трикімнатної квартири АДРЕСА_3, хоча обтяження було зареєстровано реєстратором ще у вересні 2018 року.

Також слушними є доводи представника позивача щодо зменшення кінцевої реальної суми отриманої в ході реалізації квартири у звязку зі стягненням з боржника в першу чергу витрат на виконавче провадження, виконавчого збору (10% від суми стягнення).

На підставі викладеного, відповідачем не зазначено достатніх підстав для зняття заборони відчуження з трьохкімнатної квартири та накладення обтяження на інший обєкт.

Судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях, а відповідачем не були спростовані доводи представника позивача щодо зазначених ризиків неможливості ефективного виконання можливого рішення суду.

Крім того, згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 156 ЦПК України у разі вжиття судом заходів забезпечення позову про стягнення грошової суми відповідач (інша особа) може за своєю ініціативою забезпечити позов шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вимог позивача або надання гарантії банку на таку суму. Надання відповідачем до суду документа, що підтверджує забезпечення позову відповідно до частини четвертої цієї статті, є підставою для відмови в забезпеченні позову судом або для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову.

Як зазначено в заяві, зняття заборони з вказаної 3-х кімнатної квартири є необхідним для її продажу іншій особі і такий покупець вже знайдений.

Отже, у разі сумлінних дій для підтвердження виконання можливого рішення суду про стягнення заборгованості, відповідач (інша особа) в порядку ч.ч. 4,5 ст. 156 ЦПК може внести на депозитний рахунок суду суму грошових коштів у розмірі позовних вимог, що є підставою для скасування наступного ж для вжитих судом заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, клопотання відповідача про заміну одного заходу забезпечення позову іншим задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 156 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_4 про заміну одного заходу забезпечення позову іншим у цивільній справі №640/14051/17.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена у встановленому порядку до Апеляційного суду Харківської області протягом 15 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 21.09.2018 року.

Головуючий