УЖГОРОДСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

21.09.2018 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову у цивільній справі за первісною позовною заявою Приватного підприємства «Мегакомплекс» до ОСОБА_1, Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», ОСОБА_3 управління Держгеокадастру в Закарпатській області про визнання недійсними електронні торги, акт державного виконавця про проведені торги, свідоцтв виданих приватним нотаріусом та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4, Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватне підприємство Мегакомплекс про стягнення суми грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Мегакомплекс» (місцезнаходження вул. Промислова, 60, м. Львів, 79024, код 32262564) звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 (місце реєстрації вул. Минайська, 5/62, м. Ужгород, 88005), Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області (місце знаходження вул. Заньковецької, 10, м. Ужгород, 88000), Державного підприємства «СЕТАМ» (місце знаходження вул. Стрілецька, 4-6, м. Київ, 01001), Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3 (місце знаходження вул. Минайська, 8, м. Ужгород, 88018) за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 (місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_1), Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк» (місце знаходження вул. Щорса, 36/6, м. Київ, 01133), ОСОБА_3 управління Держгеокадастру в Закарпатській області (місце знаходження пл. Народна, 4, м. Ужгород, 88000) про визнання недійсними електронні торги, акт державного виконавця про проведені торги, свідоцтв виданих приватним нотаріусом.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 06.03.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 14.09.2018 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4, Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватне підприємство Мегакомплекс про стягнення суми грошових коштів і обєднано його в одне провадження з первісним позовом Приватного підприємства «Мегакомплекс» до ОСОБА_1, Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», ОСОБА_3 управління Держгеокадастру в Закарпатській області про визнання недійсними електронні торги, акт державного виконавця про проведені торги, свідоцтв виданих приватним нотаріусом.

21.06.2018 року на адресу суду надійшла заява від представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_4 в межах суми зустрічного позову в розмірі 1 468 168, 91 грн. , а також на грошові кошти в розмірі 593456,00 грн. , належні до виплати ОСОБА_4, що містяться на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області.

В обґрунтування заяви посилається на те, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на рухоме та нерухоме майно, а також на грошові кошти в подальшому може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, з огляду на значний розмір суми , що підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_4 та відсутність намірів добровільно відшкодувати нею завдані збитки. Окрім того вказує, що за результатами недійсних електронних торгів від 18.10.2017 року залишок грошових коштів в розмірі 593 456,00 грн., належні до виплати ОСОБА_4 , що містяться на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах заяви про забезпечення зустрічного позову, дійшов висновку, що заява про забезпечення зустрічного позову підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Оскільки зустрічний позов був прийнятий ухвалою суду від 14.09.2018 року, у суду були відсутні підстави для розгляду заяви про забезпечення зустрічного позову.

Вивчивши доводи поданої заяви про забезпечення зустрічного позову, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Звернення з позовом до суду за захистом порушених прав, інтересів фізичних осіб та юридичних осіб, а також свобод фізичних осіб є одним із способів судового захисту.

Інститут забезпечення позову при цьому, дає можливість суду до ухвалення рішення по суті вжити заходів щодо забезпечення заявленого позову у певних визначених випадках, враховуючи чітко визначені підстави.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості заявленого клопотання, суд зазначає, що інститут забезпечення позову регламентовано статтями 149 151 ЦПК України, які встановлюють підстави для вжиття заходів забезпечення позову, а також способи забезпечення позову в цивільному процесі. Наявність такого інституту є однією з гарантій виконання рішення суду і спрямована на дотримання норми щодо обовязковості до виконання судових рішень, встановленої нормами Конституції України.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, до вирішення справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду. Це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог.

Метою забезпечення позову, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З матеріалів зустрічного позову вбачається, що між сторонами виник спір, зокрема щодо стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 суми грошових коштів в розмірі 874 712, 91 грн., які на виконання електронних торгів ОСОБА_1 перерахував ПАТ Дельта Банк на погашення заборгованості ОСОБА_4 згідно виконавчого листа № 308/11306/14-ц від 09.10.2015 року.

Відповідно до ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За загальним правилом, заявник зобов`язаний довести наявність підстав для забезпечення позову, надавши відповідні докази.

При цьому згідно до п. 1 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст.150 ЦПК України, суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність, зокрема, полягає в тому, щоб засіб забезпечення відповідав предмету позову

Згідно ч.6 ст.153 ЦПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно з п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»№9 від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахування доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Зважаючи на викладене вище, з огляду на те, що між сторонами виник спір , який розглядається в суді, враховуючи вимоги діючого законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв'язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, з метою забезпечення ефективного захисту і поновлення прав та інтересів позивача, враховуючи те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу чи третім особам, суд вважає ,що заява позивача про забезпечення зустрічного позову є обгрунтованою і підлягає задоволенню, оскільки невжиття заходів забезпечення позову, в подальшому, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Суд знаходить, що заявлений представником позивача за зустрічним позовом вид заходу забезпечення позову у вигляді арешту на майно та грошові кошти , передбачений нормами чинного законодавства та є доцільним заходом забезпечення позову в рамках даної справи.

Разом з тим, суд не погоджується з доводами представника позивача за зустрічним позовом про необхідність накладення арешту на майно ОСОБА_4 в межах суми стягнення в розмірі 1468168,91 грн. з огляду на те, що відповідно до зустрічної позовної заяви позивачем заявлено вимогу до ОСОБА_4 про стягнення суми грошових коштів в розмірі 874712,91грн., а відтак в межах стягнення даної суми слід накласти арешт на майно.

Керуючись ст.ст. 149-153, 157 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову у цивільній справі за первісною позовною заявою Приватного підприємства «Мегакомплекс» до ОСОБА_1, Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», ОСОБА_3 управління Держгеокадастру в Закарпатській області про визнання недійсними електронні торги, акт державного виконавця про проведені торги, свідоцтв виданих приватним нотаріусом та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4, Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватне підприємство Мегакомплекс про стягнення суми грошових коштів задовольнити частково.

Накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_4 ( РНОКПП НОМЕР_1, м. Ужгород вул. Заньковецької 36/49) в межах суми стягнення грошових коштів в розмірі 874 712,91 грн., а також на грошові кошти в розмірі 593 456, 00 грн. належні до виплати ОСОБА_4 , що містяться на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області.

В решті вимог заяви - відмовити.

Розяснити позивачу положення статті 159 ЦПК України, за якими у випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій статті 155 цього Кодексу підстав або у випадку ухвалення рішення суду щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

Розяснити відповідачу, що особи, винні в порушенні заходів забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копії ухвали для виконання направити до Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області та сторонам для відома .

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5