Справа № 283/1437/17
провадження №2/283/27/2018
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

21 вересня 2018 року Малинський районний суд Житомирської області у складі: під головуванням судді Ярмоленка В.В., з секретарем судових засідань ОСОБА_1, розглянувши в місті Малині в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання батьківства та стягнення аліментів, -

встановив:

позивач звернулася до суду вимогами якого просить визнати ОСОБА_3 батьком їх спільної дитини, ОСОБА_4, 06.11.2016 року та стягувати з відповідача, як батька їхньої дитини, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 1500,00 гривень щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на дитину щомісячно і до досягнення ним повноліття.

В обгрунтування заявлених вимог зазначила, що з 10.02.2016 року проживала однією сім'єю з відповідачем без реєстрації шлюбу по червень 2016 року, в результаті чого 06.11.2016 року народила дитину, ОСОБА_4, на яку відповідач відмовився визнавати своє батьківство, у зв'язку з чим запис про батька записано за вказівкою матері із зазначенням свого прізвища ОСОБА_4 та ім'я та по батькові відповідача - ОСОБА_5.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, заявивши клопотання про призначення судово-генетичної експертизи з метою встановлення кровної спорідненості її дочки з відповідачем, ОСОБА_3

Відповідач до суду не з'явився, подав заперечення на позов в якому позовні вимоги не визнав, обгрунтовуючи це тим, що позивач в позові не зазначає вимогу про виключення запису про батька дитини зазначеного в свідоцтві про народження дитини, а додана до матеріалів справи фотокартка не підтверджує їх спільне проживання та родинні відносини з сім'єю позивача. просив відмовити у задоволенні позову за безпідставністю.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позовні вимоги позивача такими, що підлягають до часткового задоволення.

Встановлено, що сторони проживали однією сім'єю без укладення шлюбу з 10.02.2016 року по червень 2016 року.

06.11.2016 року позивач народила дочку ОСОБА_6, яку зареєструвала 26.11.2016 року у Малинському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області.

Відповідно до ч. 3 ст. 128 СК України, позов про визнання батьківства може бути пред'явлений матір'ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», справи про визнання батьківства осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України, приймаються до судового розгляду, якщо дитина народжена матір'ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім'я та по батькові дитини записаноза вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК України).

Як вбачається з свідоцтва про народження ОСОБА_4, батьком дитини зазначено ОСОБА_7, відповідно до вимог ст. 135 СК України.

Відповідно до ухвал Малинського районного суду Житомирської області від 27.12.2017 року та 30.05.2018 року про призначення судово-генетичної експертизи встановити вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_3 відносно ОСОБА_4 не вдалося через неодноразову (тричі) неявку відповідача до експерта.

Щодо предмету доказування у даній категорії справі, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи. Судово-генетична експертизи (дві) у цій справі не проведені, через ігнорування відповідачем проте, встановлено з підтвердженням належними і допустимими доказами походження ОСОБА_4 від відповідача: сумісне проживання відповідача разом із позивачем без реєстрації шлюбу до і на момент народження дитини у квартирі позивача, що підтверджено показаннями допитаних свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, визнання позивачем дитини своєю. Заперечуючи викладені позивачем обставини, відповідач належних і допустимих доказів на їх спростування не надав, зайнята позиція по ігноруванню судових викликів, викликів на проведення судово-генетичної експертизи формує переконання в достовірності юридичних обставин справи і на цій підставі обгрунтованості вимог позивача.

З урахуванням цього, позивач довела батьківство відповідача щодо дочкиТрохимчук ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобовязанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.

Згідно зі ст. 27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 року, батько або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно положень статей 141, 180-182 Сімейного кодексу України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обовязків щодо дитини.

Відповідно до розяснень, викладених у п.17 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 05.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоровя, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Враховуючи спільний обов'язок батьків утримувати дітей до досягнення ними повноліття, визначений ст. 180 СК України, всі перелічені в сукупності обставини дають підстави для покладення на відповідача обовязку сплачувати аліменти в твердій грошовій формі в розмірі 1100,00 гривень щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 14.08.2017 року та до досягнення нею повноліття.

Керуючись ст. ст. 10-13, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 128,135,182,184 СК України, -

вирішив:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання батьківства та стягнення аліментів задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьком дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_4.

Внести зміни в актовий запис № 280 про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, складеного 26 листопада 2016 року Малинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, вказавши її батьком ОСОБА_3, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Стягувати з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_5 на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_1

аліменти на утримання дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, в розмірі 1100 гривень щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, яка підлягає індексації відповідно до закону, починаючи з 14.08.2017 року і до досягнення нею повноліття.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_5 на користь ОСОБА_2 640 гривень судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_5 - 640 гривень судового збору на користь держави.

Повний текст рішення виготовлено 27.09.2018 року.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Житомирської області протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя