Справа № 369/8703/18
Провадження №2/369/3233/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2018 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ТОВ «Кей-Колект», державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства Вишеньківської сільської ради «Добробут-Гарант» Бойка Олега Миколайовича про визнання рішення державного реєстратора протиправним, скасування запису про право власності у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: Служба у справах дітей Києво-Святошинської районної державної адміністрації про усунення перешкод в праві розпорядження майном, -

в с т а н о в и л а :

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: Служба у справах дітей Києво-Святошинської районної державної адміністрації про усунення перешкод в праві розпорядження майном.

01 серпня 2018 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ «Кей-Колект», державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства Вишеньківської сільської ради «Добробут-Гарант» Бойка Олега Миколайовича про визнання рішення державного реєстратора протиправним, скасування запису про право власності.

Розглянувши матеріали зустрічного позову вважаю, що він не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем за зустрічним позовом не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Крім того позивачем не надано підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач при зверненні до суду з позовною заявою не надав документу, що підтверджує сплату ним судового збору, посилаючись на ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів», оскільки вважає, що на спірні відносини поширюються приписи даного Закону.

Стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів» підтверджує можливість судового захисту прав споживачів, передбачених законодавством, і встановлює певні особливості судового захисту їх прав, однією з яких є звільнення споживачів від сплати судового зборуза позовами, що повязані з порушенням їх прав.

Системний аналіз положень Закону України «Про захист прав споживачів» доводить, що для того, щоб особа була звільнена від сплати судового збору, недостатньо зазначити, що це є позов про захист прав споживачів, оскільки такий позов повинен містити предмет та обставини, які вказують на порушення прав позивача як споживача послуг. Тобто предмет та підстави позову повинні вказувати на те, що такий позов пов'язаний з порушенням права споживача, з зазначенням такого права та способу захисту відповідно до положень, передбаченихЗакономУкраїни «Про захист прав споживачів».

В статті 4 Закону визначено основні права громадян як споживачів, а саме це права споживачів на належну якість продукції та обслуговування; на безпеку продукції; на необхідну достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника; на відшкодування шкоди (збитків), завданих дефектною чи фальсифікованою продукцією неналежної якості, а також майнової та моральної (немайнової) шкоди, заподіяною небезпечною для життя і здоровя людей продукцією у випадках, передбачених законодавством; на обмін товару неналежної якості.

Отже, позов є таким, що повязаний з порушенням права, коли право стягнення коштів передбачено положеннями Закону України «Про захист прав споживачів», відповідно до якого у позовній заяві має бути викладено, яке саме право споживача порушено; коли і в чому це виявилося; способи захисту, яких суд може вжити, тощо.

Більш того, Закон України «Про захист прав споживачів» застосовується до спорів, які виникли з кредитних правовідносин, лише в тому разі, якщо підставою позову є порушення порядку надання споживачеві кредитної послуги. Зокрема, застосування Закону України «Про захист прав споживачів» до спорів, які виникають з кредитних правовідносин, можливе в тому разі, якщо предметом і підставою позову є питання надання інформації споживачеві про умови отримання кредиту, типи відсоткової ставки, валютні ризики, процедура виконання договору тощо, які передують укладенню договору. Після укладення договору між сторонами виникають зобов'язальні правовідносини, тому до спорів щодо виконання цього договору цей закон не може застосовуватись.

Оскільки відповідачем обґрунтовано зустрічний позов порушенням банком передбаченого законом порядку набуття права власності на предмет іпотеки, спірні правовідносини за зустрічним позовом не регулюються законом «Про захист прав споживачів», а тому при зверненні до суду з даним позовом відповідач не є звільненим від сплати судового збору. Слід зауважити, що звільнення без законних підстав будь-якої сторони від сплати судового збору при зверненні до суду з позовними вимогами тягне за собою невиправдане обмеження процесуальних прав протилежної сторони, що суперечить принципу змагальності, як одного із складових права на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем за зустрічним позовом заявлено одну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру,яка поданафізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно ст. 7 Закону України«Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць з 1 січня 2018 року складає 1762 гривень. 00 коп.

Відповідно до п.1 ч.2ст.4 Закону України «Про судовий збір»за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в 2018 році складає 704,80 грн., а тому при подачі зустрічного позову підлягає сплаті судовий збір в сумі 704,80 грн.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати ОСОБА_1 час, достатній для усунення вищезазначених недоліків шляхом оформлення зустрічної позовної заяви з дотриманням вимог, викладених у статтях 175 і 177ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Кей-Колект», державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства Вишеньківської сільської ради «Добробут-Гарант» Бойка Олега Миколайовича про визнання рішення державного реєстратора протиправним, скасування запису про право власності - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз'яснити, що у разі невиправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Дубас Т. В.