У Х В А Л А

Іменем України

21 вересня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1, про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1, про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Вказана заява вмотивована наступним. Рішення суду у вищевказаній справі є необгрунтованим та незаконним, через неповне та неправильне дослідження доказів та встановлення обставин справи, а також неправильне застосування норм матеріального права, виходячи з того, що справа була розглянута за відсутності відповідачів, зокрема ОСОБА_1 Судові повістки, що направлялися за зазначеною в матеріалах справи адресою відповідачів, поверталися до суду без вручення. 11 березня 2015 року копію заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року ні ОСОБА_1 особисто, ні члени його сім'ї не отримували. Наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення копії заочного рішення містить лише відмітку з посиланням на прізвище «ОСОБА_1», тобто відсутній підпис ОСОБА_1 Отже, заочне рішення не було вручено останньому особисто під підпис (а.с. 83). У поштовому відправленні в розписці відсутній підпис особи, якій вручено рекомендоване повідомлення разом із копією заочного рішення від 25 лютого 2015 року та відсутні дані на підставі, яких документів було встановлено особу, якій вручена копія заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року та документ, що посвідчує відомості про особу, яка отримала поштове відправлення (паспорт) або має родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо). Таким чином, за відсутності відомостей про належне повідомлення відповідачів, суд провів заочний розгляд справи, позбавивши можливості брати участь у судовому засіданні і надати свої заперечення, внаслідок чого неповно з'ясував обставини справи, що призвело до її неправильного вирішення. Враховуючи викладене, про заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва у справі № 754/14972/14-ц від 26 лютого 2015 року заявнику не було відомо, оскільки особисто не отримував. А представник не був уповноважений від імені заявника подавати та отримувати процесуальні документи, оскільки не було видано на його ім'я довіреності. У зв'язку з вищевикладеним заявник просив поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення. Скасувати заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року у справі №754/14972/14-ц в частині позовних вимог щодо поручителя ОСОБА_1

Перевіривши матеріали справи, подану заяву про перегляд заочного рішення та викладені в ній доводи, суд приходить до наступного висновку.

Так, заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с.73-74 т.1).

Копія заочного рішення була направлена рекомендованим листом на адресу відповідача ОСОБА_1 02 березня 2015 року (а.с.77).

В матеріалах справи міститься повідомлення про вручення поштового відправлення, а саме, заочного рішення від 26 лютого 2015 року, яке особисто отримав ОСОБА_1 11 березня 2015 року (а.с. 83).

Відповідно до пунктів 2-4 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Згідно ч. 3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

На думку суду факт отримання особисто ОСОБА_1 11 березня 2015 року заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року достеменно підтверджується його підписом, що міститься в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, та знаходиться в матеріалах справи (а.с.83).

Посилання відповідача про неотримання ним та членами його сімї поштового відправлення спростовуються підписом на вищевказаному повідомленні та відсутністю будь-яких доказів, що вказаний підпис вчинено не ним.

Враховуючи вищенаведене та відсутність доказів про інше, відповідач заочне рішення отримав 11.03.2015 року та у нього не було перешкод у строки визначенні ЦПК України подати до суду заяву про перегляд заочного рішення як особисто, так і шляхом направлення відповідної заяви до суду засобами поштового зв'язку, чи через представника.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відсутні поважні причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року, а відтак заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 18, 120, 126, 127, 259, 260, 284, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву ОСОБА_1, про перегляд заочного Деснянського районного суду м. Києва від 26 лютого 2015 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.Г. Таран