"20" вересня 2018 р. Справа № 363/3639/18
УХВАЛА

20 вересня 2018 року суддя Вишгородський районний суд Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, тертя особа: ОСОБА_5 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу, встановлення факту проживання однією сім'ю,

встановив:

позов обґрунтовано тим, що позивачка з 11 листопада 2011 року по 25 листопада 2017 року перебувала з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, а після його розірвання вони продовжили проживати однією сім'ю, як чоловік та жінка до 10 січня 2018 року, про що просить встановити юридичний факт.

Під час проживання однією сім'єю 29 грудня 2017 року ОСОБА_3 за спільні кошти придбав земельну ділянкуплощею 0,0023 га, кадастровий номер НОМЕР_2, цільове призначення: для колективного гаражобудівництва за адресою: АДРЕСА_1 яку вона вважає набутою в їхню спільну сумісну власність та яку відповідач в подальшому без її згоди відчужив на користь ОСОБА_4 згідно договору купівлі-продажу від 02 травня 2018 року.

В цьому зв'язку порушує питання про визнання згаданої земельної ділянки спільною сумісною власністю подружжя та визнання недійсним договору купівлі-продажу від 02 травня 2018 року.

В поданій заяві про забезпечення позову представник позивача просить накласти арешт на спірну

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно копії договорів купівлі-продажу ОСОБА_3 придбав спірну земельну ділянку 29 грудня 2017 року та 02 травня 2018 року продав її ОСОБА_6

Згідно роз'яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту майна відповідача.

З метою захисту прав, свобод і законних інтересів позивача до ухвалення рішення в цій справі слід вжити заходів для такого.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Доводи заяви позивача про це є слушними й обґрунтованими.

Крім того, підстав для обов'язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Таким чином вказана заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0023 га, кадастровий номер НОМЕР_2, цільове призначення: для колективного гаражобудівництва, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_4(РНОКПП НОМЕР_1) до набрання законної сили рішенням, яким завершиться розгляд вказаної справи

Копію цієї ухвали для негайного виконання направити до Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області та Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області, а після її виконання згідно ч. 7 ст. 153 ЦПК України копію цієї ухвали направити до відома відповідачам.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя