Провадження № 2/712/195/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 вересня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:
Головуючого судді - Токової С.Є.
при секретарі - Могила І.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі будинковолодіння, поділ частки земельної ділянки, припинення права спільної часткової власності,
Позивач звернувся з позовом до відповідача про поділ в натурі будинковолодіння, поділ частки земельної ділянки, припинення права спільної часткової власності, вказуючи, що з 13 квітня 1997 року є власником і фактичним користувачем 18/25 частини житлового будинку, відповідно до нотаріально посвідченого Договору купівлі-продажу будинку № 33, розташованого на земельній ділянці 600 кв. м. по АДРЕСА_1 з відповідною частиною надвірних споруд. Загальна площа житлового будинку складає 108,6 кв.м. із наступними нерухомими спорудами по дану: (літ. А-1 житловий будинок), (літ. Б літня кухня), (літ. Д,б сараї), (літ. Е гараж). Житловий будинок складається з двох ізольованих квартир, а саме: №1; №2; що підтверджується експлікацією внутрішніх площ до технічного паспорту. Загальна площа квартири №1 складає 75,6 кв.м. із наступними приміщеннями: (літ. 1 коридор), (літ. 2 жила), (літ. 3 кухня), (літ. 4 котельня), (літ. 5 жила), (літ. 6 жила), (літ. 7 жила), (літ.8 жила). Загальна площа квартири № 2 складає 75,6 кв.м. із наступними приміщеннями: (літ. 1 коридор), (літ. 2 кухня), (літ. 3 кухня), (літ. 4 жила). Співвласником іншої частини будинку, а саме квартири №2 є ОСОБА_2, якій належить 7/25 частин цього будинку. Але відповідач відмовляється нотаріально посвідчувати договір про поділ нерухомого майна та земельної ділянки в натурі у нотаріуса, тому звернувся з даним позовом до суду.
Просив суд провести поділ будинковолодіння літ. А-1 по АДРЕСА_1 між співвласниками, право спільної часткової власності припинити, а саме: визнати за ним у власність частку спільного часткового майна в якій я проживаю: (літ. 1 коридор), (літ. 2 - жила ), (літ. 3 - кухня), (літ.4 - котельня), (літ.5 - жила), (літ.6 - жила), (літ.7 - жила), (літ.8 - жила) (літ. а - прибудова), (літ. а2 - прибудова) за поштовою адресою - будинок №33/2 по АДРЕСА_1; визнати за ним відповідні надвірні споруди: (літня кухня - літера Б), (літ. Е -гараж), (водоколонку №7), (літ. В - вбиральню), (літ. 1 - замощення) за поштовою адресою - будинок №33/2 по АДРЕСА_1; визнати за співвласником будинковолодіння в якій проживає ОСОБА_2 у власність частку спільного часткового майна: (літ. 1 - коридор), (літ. 2 - кухня), (літ. З - кухня), (літ.4 - жила), (літ. а1 - прибудова), водоколонку № 6 за адресою: будинок №33/1 по АДРЕСА_1; аварійні сараї (літ. Д,б) зобов'язати сторонам знести та зобов'язати відповідача перенести тимчасову споруду (літ. Г - вбиральню) на свою земельну ділянку.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 01 листопада 2018 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 30 листопада 2017 року на 14-30 год.
30.11.2017 року відповідач в судове засідання не з'явилася, у зв'язку з чим розгляд справи відкладено на 13.12.2017 року на 14-30 год. В подальшому відповідач на неодноразові виклики до суду не з'являлась.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 січня 2018 року була призначена по справі судова земельно-технічна експертиза.
В судове засідання позивач скерував заяву в якій просив позов задоволити, а також при вирішенні спору просив врахувати варіант № 4 земельно-технічної експертизи від 06 червня 2018 року.
Відповідач до судового засідання не з'явилася, причини неявки суду не повідомила, відзив на позов не направила, про час, день розгляду справи була повідомлена належним чином.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 284 ЦПК України.
Відповідно до п.3 розділу Х11 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-У111 «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України, який вступив в дію 15.12.2017 року.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства.
Згідно ч. 2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1, з 13.04.1997 року є власником 18/25 частини житлового будинку, відповідно до нотаріально посвідченого Договору купівлі - продажу будинку № 33, розташованого на земельній ділянці 600 кв.м. по АДРЕСА_1, з відповідною частиною надвірних споруд.
Загальна площа житлового будинку складає 108,6 кв.м. та надвірні споруди літ. А-1 житловий будинок, літ. Б літня кухня, літ. Д,б сараї, літ. Е гараж.
Житловий будинок літ. А-1 по АДРЕСА_1, складається з двох ізольованих квартир, а саме: № 1; № 2; що підтверджується експлікацією внутрішніх площ до технічного паспорту.
Загальна площа квартири № 1 складає 75,6 кв.м. із наступними приміщеннями: (літ. 1 коридор), (літ. 2 жила ), (літ. З кухня), (літ.4 котельня), (літ.5 жила), (літ.6 жила), (літ.7 жила), (літ.8 жила). Загальна площа квартири № 2 складає 32,4 кв.м. із наступними приміщеннями: (літ. 1 коридор), (літ. 2 кухня), (літ. З кухня), (літ.4 жила).
Співвласником іншої частини будинку, а саме кв. № 2 є, ОСОБА_2, якій належить 7/25 частин даного будинку. Право власності на нерухомість зареєстровано у ЧООБТІ.
Згідно до ч. 1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності співвласниками здійснюється за їхньою згодою.
Як вказує позивач у позові, відповідач відмовляється нотаріально посвідчити договір про поділ нерухомого майна та земельної ділянки в натурі у нотаріуса та не надає згоди на реєстрацію його доньки.
Відповідно до ч. 1 ст. 364 Цивільного кодексу України кожен учасник права спільної часткової власності має суб'єктивне цивільне право на виділ своєї частки. Юридичне значення виділу полягає в тому, що учасник отримує в натурі певне майно, яке відповідає його частці, а у разі неможливості - компенсацію за нього, у власність. При цьому право спільної власності щодо суб'єкта, який виділив свою частку в натурі, припиняється. Якщо після виділу суб'єктів-співвласників залишилося хоча б двоє, право спільної часткової власності продовжує існувати - з перерозподіленими частками та, як правило, з видозміненим складом майна, яке перебуває у спільній частковій власності.
За ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.
У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності (Правова позиція Верховного Суду України, викладена у справі № 6-12цс13 від 03.04.2013 р.)
Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.
Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
Відповідно до ч. 1 ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
Частиною 3 ст. 88 ЗК України передбачено, що учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації.
Як з'ясовано в судовому засіданні та слідує із висновку судової земельно-технічної експертизи від 06.06.2018 року, розподіл земельної ділянки та поділ в натурі будинковолодіння по АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників можливий відповідно до варіантів наведених в дослідницькій частині та на плані до висновку експертизи.
При цьому, позивачем обраний варіант розподілу будинковолодіння та земельної ділянки згідно варіанту № 4, а також з урахуванням не надання відповідачем заперечень з їх обґрунтуванням щодо невідповідності вказаного варіанту законним правам та інтересам співвласника.
Таким чином, дослідивши та оцінивши представлені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлений позов підлягає до задоволення і позивачу слід виділити в натурі будинковолодіння та земельну ділянку, запропонований експертом у варіанті № 4 експертизи, оскільки вказаний поділ є найбільш наближений до ідеальних часток сторін, відповідає їх інтересам та встановленому порядку користування ними будинком та земельною ділянкою.
Керуючись ст.ст.12, 13, 259, 263-265, 268, 284 ЦПК України, ст.ст. 361, 364, 367 ЦК України, суд,
Провести поділ будинковолодіння літ. А-1 по АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2.
Співвласнику житлового будинку ОСОБА_1, для доступу та обслуговування відповідної частини житлового будинку літ. «А» з прибудовами «а», «а2» та господарськими будівлями літ. «Б», «Е», «В», № 7, І пропонується виділити земельну ділянку S1- 0,0433 га.
Земельна ділянка S1 - 0,0433 га обмежена лініями розподілу:
- від точки 1 лінія розподілу проходить по існуючому паркану та спільній межі з домоволодінням по АДРЕСА_3 через точки 2, 3, в точку 4;
- від точки 4 через точку 5 лінія розподілу проходить по спільній межі з домоволодінням по АДРЕСА_2;
- від точки 5 лінія розподілу довжиною 10,07 м. проходить до точки 6 довжиною 9,66 м.;
від точки 9 лінія проходить по лінії розподілу будинку через точку 12, 13 до точки 14;
- від точки 14 лінія розподілу довжиною 2,03 м проходить в точку 15 під кутом в 36 градусів;
- від точки 15 лінія розподілу довжиною 5,40 м проходить в точку 16;
- від точки 16 лінія розподілу проходить через точку 17 довжиною 6,32 м. під кутом в 90 градусів в точку 6. Відстань від точки 17 до точки 6-4,54 м.
Земельна ділянка S1 - 0,0433 га. (рожевим кольором, горизонтальні лінії) зображена в додатку № 4 до висновку.
Співвласнику житлового будинку ОСОБА_2, для доступу та обслуговування відповідної частини житлового будинку літ. «А» та господарських будівель прибудова (літ. а'), водоколонка № 6, сарай (літ. Д, б), вбиральня (літ. Г) пропонується виділити земельну ділянку, S2-0,0169 га.
Земельна ділянка 83 - 0,0169 га обмежена лініями розподілу:
-від точки 9 лінія проходить по лінії розподілу будинку через точку 11, 12, 13 до точки 14;
-від точки 14 лінія розподілу довжиною 2,03 м проходить в точку 15 під кутом в 36 градусів;
-від точки 15 лінія розподілу довжиною 5,40 м проходить в точку 16;
-від точки 16 лінія розподілу проходить через точку 17 довжиною 6,32 м. під кутом в 90 градусів в точку 6. Відстань від точки 17 до точки 6 - 4,54 м.
Лінія розподілу земельної ділянки S2 - 0,0169 га. зображена в додатку № 4 до висновку синім кольором.
Таким чином, земельна ділянка загальною площею 0,0602 га складається з :
S1 - 0,0433 га (433 м2), пропонується в користування ОСОБА_1;
S2 - 0,0169 га (169 м2), пропонується в користування ОСОБА_2.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду може також бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області з дня складання повного судового рішення.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу ( п.15 Розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України).
Повний текст рішення складено 13 вересня 2018 року.