РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/14211/17

пр. № 2/759/2295/18

24 вересня 2018 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді: Шум Л.М.

за участю секретаря: Прокопенко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Головного управління юстиції м. Києва про визнання відмови від спадщини, встановлення факту родинних відносин, визнання права на спадщину, суд,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачі у вересні 2017 р. звернулися до суду із зазначеною вище заявою, яку 29.05.2018 р. уточнилт, посилаючись на те, що після смерті батьків залишилось спадкове майно, а саме, квартира АДРЕСА_1. В установлений законом строк заявники не звернулись до державного нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину через важкий матеріальний стан, наявністю житла. Лише 24.03.2017 р. заявники звернулись до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, проте було відмовлено через відсутність документів, що посвідчують право власності у спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 А тому заявники просять встановити факт родинних відносин ОСОБА_1 з батьком ОСОБА_3 та матір'ю ОСОБА_4, визнати спадщину на спадкове майно, що залишилось після смерті батьків, а саме, на квартиру АДРЕСА_2, що належала померлому батьку ОСОБА_3

Ухвалою суду від 27.10.2017 р. відкрито провадження у справі.

26.03.2018 р. до суду надійшов відзив на позов, в якому представник Головного територіального управління юстиції у м. Києві просив відмовити у задоволенні позовних вимог, в тому числі, з підстав відсутності обгрунтуваних позовних вимог до ГТУЮ у м. Києві (ас. 52-55).

Ухвалою суду від 28.03.2018 р. підготовче засідання розпочато, проведено та закінчено, справа призначена до розгляду по суті (ас. 63-64).

Позивачі до суду не з'явились, подали заяви в яких просили розглянути справу за їх відсутності, вимоги заяви підтримали, посилаючись на обставини, викладені в заяві.

Представник Головного управління юстиції м. Києва в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду заяви повідомлявся судом належним чином (а.с. 65), про причини своєї неявки суду не повідомив.

Суд вважає можливим розглянути заяву у відсутність сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_2, батьком яких є ОСОБА_3, матір'ю - ОСОБА_4 Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 6-7).

ІНФОРМАЦІЯ_3 батько заявника - ОСОБА_3 помер (а.с. 11).

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати заявника - ОСОБА_4 (а.с. 10).

Відповідно до довідки ЖБК «Обчислювач-12» від 10.04.2017 р., матір заявника ОСОБА_4 є власником кооперативної квартири АДРЕСА_2. Сума пайового внеску за вказану квартиру сплачено у повному обсязі (а.с. 9).

24.03.2017 р. державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/25 частку квартири АДРЕСА_2, у зв'язку з ненаданням документа, що посвідчує право власності спадкодавця ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 на вищезазначену ? частку квартири (а.с. 8).

Заявники просять встановити факт родинних відноси ОСОБА_1 з батьками, визнати право власності на спадкове майно.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю та ін. (п. 2 постанова пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 року N 7).

Судом встановлено, що факт родинних відносин ОСОБА_1 з батьками підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 7), вказана обставина ніким не оспорюється, а тому в судовому порядку факт родинних відносин встановленню не підлягає.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

В пункті 8 постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7роз'яснено: якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

У разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. N 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»).

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що до складу спадщини входить квартира АДРЕСА_2, за яку в повному обсязі сплачено пайовий внесок.

Частиною 3 ст. 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право не визнається іншими особами, а також у разі втрати ним документа, що засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

Встановлено, що правовстановлюючий документ на квартиру відсутній, проте дане майно входить до складу спадщини, а позивач - спадкоємцем, який прийняв спадщину, тому на підставі ст. ст. 392, 1217, 1218, 1261, 1268 ЦК України, позов в частині визнання права власності підлягає задоволенню.

Враховуючи наведені обставини, суд приходить до висновку, що позивачем на виконання вимог ст. 81 ЦПК України доведені позовні вимоги, які знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. . 392, 1217, 1218, 1223, 1261, 1268 1296 ЦК України ст. ст. 13, 81, 258, 258, 265, 268, ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Головного управління юстиції м. Києва про визнання відмови від спадщини, встановлення факту родинних відносин, визнання права на спадщину - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1) в порядку спадкування право власності на квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 77,0 кв.м., житловою площею 42,7 кв.м.

В задоволенні інших вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя: