Справа № 172/988/18
Провадження № 2/172/547/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20.09.2018 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді - Битяка І.Г. за участі секретаря судового засідання - Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка, у відсутність сторін, без фіксації судового засідання технічними засобами, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що їй на праві власності належить житлова квартира АДРЕСА_1.
У даній квартирі зареєстрований відповідач по справі. Однак ОСОБА_2 фактично не проживає за місцем реєстрації з 2015 року. Реєстрація відповідача в її квартирі перешкоджає позивачу здійснювати своє право власності вказаним житловим приміщенням, розпоряджатися ним, оплачувати комунальні послуги. У зв'язку з чим просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житлом.
Ухвалою судді від 09.08.2018 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.
У судове засідання позивач не з'явилася, надала до суду заяву, у якій просить справу розглядати у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, судовий збір просить залишити за нею, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності не скористався та не повідомив суд про причини неявки у засідання. Відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у встановлений судом строк не подав.
У зв'язку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ч. 2 ст. 158, ч. 2 ст. 197 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить житлова квартира АДРЕСА_1, що підтверджується договором дарування.
У даній квартирі зареєстрований ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який є онуком позивача.
Однак, фактично відповідач не проживає за даною адресою з 2015 року, що підтверджується актом депутата Васильківської селищної ради від 04.07.2018 року.
На підставі ст. 391 ЦК України, власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.
Відповідно до ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок, квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей.
Член сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним в будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Судом не встановлено наявності між сторонами угод про порядок користування жилим приміщенням.
Згідно з ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік.
Відповідно до положень пунктів 33, 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5 позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об'єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Задовольняючи позов про захист права власності від порушень, не пов'язаних із позбавленням володіння, суд має право як заборонити відповідачу вчиняти певні дії, так і зобов'язати відповідача усунути наслідки порушення права позивача.
Враховуючи те, що ОСОБА_2 не проживає в спірному житловому приміщенні понад три роки, не надав суду доказів наявності поважних причин, які перешкоджали йому користуватися житловим приміщенням, суд приходить до переконання, що відповідач може бути визнаний таким, що втратив право користування спірним житлом, в зв'язку з чим, вимоги в зазначеній частині підлягають задоволенню.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 391, 405 ЦК України, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5, ст.ст. 12, 13, 81, 211, 247, 259, 263, 280-281 ЦПК України, суд, -
1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
2. Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житлом - житловою квартирою АДРЕСА_1.
3. Судові витрати залишити за позивачем.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя І.Г. Битяк