Справа №: 398/2218/18
провадження №: 2/398/1897/18
"20" вересня 2018 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Орловського В.В., з участю секретаря судового засідання Шостак А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Олександрія цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Позивач звернувся з вищевказаною позовною заявою, у якій просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 34 605,08 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що згідно укладеного договору від 28 листопада 2011 року надав, а ОСОБА_1 отримала кредит в сумі 2 700,00 грн. у виді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Заборгованість відповідача за кредитним договором станом на 21 травня 2018 року становить 34 605,08 грн., яка складається з 1 925,61 грн. заборгованості за кредитом, 1 292,73 грн. заборгованості по відсоткам за користування кредитом, 29 262,69 грн. заборгованість за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг; 500 грн. штраф (фіксована складова), 1 624,05 грн. - штраф (процентна складова). У зв'язку з цим позивач просить стягнути з відповідача суму заборгованості за кредитним договором та судовий збір.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, у наданій суду письмовій заяві позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив справу слухати за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_1 про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Відзиву чи будь-яких інших заяв від відповідача також не надійшло.
За відсутності заперечень позивача суд у засіданні 20 вересня 2018 року, враховуючи зазначені вище обставини, ухвалив провести заочний розгляд справи згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав.
Суд встановив, що між АТ КБ "Приватбанк" і ОСОБА_1 28 листопада 2011 року укладено кредитний договір. Це підтверджується заявою ОСОБА_1 від 28 листопада 2011 року, яка, окрім умов кредитного договору містить розписку про ознайомлення відповідача з "Умовами і правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою" та тарифами Банку", які є частиною кредитного договору.
Відповідач свої зобов'язання за кредитним договором не виконує, внаслідок чого банком нарахована заборгованість у розмірі 34 605,08 грн., яка складається з 1 925,61 грн. заборгованості за кредитом, 1 292,73 грн. заборгованості по відсоткам за користування кредитом, 29 262,69 грн. заборгованість за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг; 500 грн. штраф (фіксована складова), 1 624,05 грн. - штраф (процентна складова).
Сума заборгованості підтверджується наданим позивачем суду розрахунком. Правильність розрахунку відповідач не оспорював.
Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
У стягненні заборгованості за пенею слід відмовити з таких підстав.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника передбачених законом невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст.549 ЦК неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч.2 ст.549 ЦК). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК). За положеннями ст.61 Конституції, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами договору передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення. Водночас, договором передбачена сплата штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за невиконання або неналежне виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, процентів за користування кредитом, комісії за обслуговування. Враховуючи вищевикладене, та відповідно до ст. 549 ЦК штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення. Таке тлумачення закону відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 у справі №6-2003цс15 та у постанові Верховного суду України від 11 жовтня 2017 року у справі №347/1910/15-ц. Оскільки за порушення строків виконання грошового зобов'язання за кредитним договором даним рішенням стягується штраф, як вид цивільно-правової відповідальності, то у задоволенні позовних вимог про стягнення пені слід відмовити.
З урахуванням викладеного, наданий позивачем розрахунок в частині нарахування пені суперечить вимогам ЦК України та не може бути прийнятий судом як достатній доказ розміру заборгованості відповідача за пенею.
Враховуючи те, що ОСОБА_1 не виконала передбачені договором і законом зобов'язання, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, суд дійшов висновку про те, що позов у частині стягнення заборгованості за тілом кредиту та відсотками підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного судочинства. Крім того, ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконання саме у цей строк. При цьому згідно ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Також, відповідно до вимог ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Окрім цього, пунктом 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг визначено, що при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. (в еквіваленті 500 грн. за кредитними картками, відкритим у валюті USD) + 5% від суми заборгованості з урахуванням нарахованих та прострочених процентів та комісій.
Судом визначено, що сума невиконаного зобов'язання складає 1 925,61 грн. (залишок простроченої заборгованості по кредиту) + 1 292,73 грн. (заборгованість за процентами за користування кредитом) = 3 218,34 грн., а тому процентна складова штрафу повинна обчислюватись від даної суми, та складає 3 218,34/100х5%=160,92 грн. Загальна сума заборгованості по штрафу таким чином складає 500 грн. (фіксована складова) + 160,92 грн. (процентна складова) = 660,92 грн.
Загальна сума заборгованості за кредитом, відсотками та штрафами таким чином складає 3 879,26 гривень.
Також відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача пропорційно до задоволених вимог підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 197,52 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 258-273, 280, 289, ст. 355 і п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, суд
Позов задовольнити частково.
У решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач може оскаржити рішення може протягом тридцяти днів з дня його підписання суддею шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області у порядку, передбаченому ст. 355 і п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений і підписаний суддею у нарадчій кімнаті 4 вересня 2018 року.

Суддя В.В. Орловський