Справа № 729/560/18 Провадження № 22-ц/795/1021/2018 Головуючий у I інстанції - ОСОБА_1 Доповідач - Висоцька Н. В.
Категорія - цивільна
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2018 року м. Чернігів

АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ у складі:

головуючого-судді Висоцької Н.В.

суддів: Мамонової О.Є., Шитченко Н.В.

із секретарем - Зіньковець О.О.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго»,

відповідач - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну в порядку спрощеного провадження справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бобровицького районного суду Чернігівської області від 21 червня 2018 року (місце ухвалення - м. Бобровиця, дата складання повного тексту - 21.06.2018) у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2018 року ПАТ «Чернігівобленерго» звернулося з позовом до ОСОБА_2 про компенсацію понесених збитків. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при перевірці персоналом ПАТ «Чернігівобленерго» приладів обліку у помешканні ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 виявлено порушення п. 48 Правил користування електроенергією для населення, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а саме: здійснено самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку шляхом улаштування додаткового відгалуження з відкритим типом прокладання проводки. Місце самовільного підключення виявлено на вводі в будинок, перед ізоляторами на будинку. Електроенергія споживається, засобом обліку не враховується.

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення в присутності споживача, який відмовився від підпису.

Комісією по розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією було складено протокол, та в присутності споживача прийнято рішення, що даний вид порушення відноситься до пп.5 п. 3.1. Методики. Донарахування виконано по формулі (2.7) згідно п.3.5. Методики і складає 22609кВт/год. 28437,03 грн.

ПАТ «Чернігівобленерго» направляло споживачу листа з рахунком на оплату відповідно до розрахунку до акту про порушення, який отримано останнім, але жодних дій для досудового врегулювання спору не було здійснено.

В позові позивач просив стягнути з ОСОБА_2 компенсацію понесених збитків в сумі 28437,03 грн та судовий збір в сумі 1762,00 грн.

Рішенням Бобровицького районного суду від 21.06.2018 позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення місцевого суду.

В скарзі заявник посилається, що справа була безпідставно розглянута в порядку спрощеного провадження з порушенням вимог ст. 274 ЦПК України, судом не дотримано 15-денного строку для надання відзиву, що потягло за собою неможливість надання суду доказів відсутності вини у самовільному підключенні електропроводки. Посилається, що для нього як інваліда першої групи, присуджена сума стягнення є не малозначущою.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «Чернігівобленерго» просить залишити без змін рішення Бобровицького районного суду від 21.06.2018, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення. Заявник посилається на законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Вислухавши суддю-доповідача, учасників судового розгляду, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги частково, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 4 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Судом встановлено, що між ОСОБА_2, який проживає: АДРЕСА_2, та ВАТ ЕК «Чернігівобленерго» в особі директора Бобровицького РЕМ 21.11.2006 було укладено договір про користування електричною енергією № 34/72 (а.с. 14-17).

П. 19 вказаного вище договору передбачено, що споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

19.05.2016 працівниками Бобровицького РЕМ «ПАТ «Чернігівобленерго» було складено Акт про порушення № 150284, згідно якого споживач власник будинку ОСОБА_2 здійснив самовільне підключення електроустановок до мереж електропостачальника з порушенням схеми обліку шляхом улаштування додаткового відгалуження з відкритим типом прокладання проводки. Електроенергія споживача лічильником не враховується. Місце самовільного підключення виявлено, воно знаходиться на вводі до будинку перед ізоляторами на будинку (а.с. 5-6).

Споживач не допустив на свою територію для складання переліку струмоприймачів, не надав перелік та паспортні дані всіх наявних струмоприймачів та не забезпечив вимір струму навантаження при включенні всіх наявних струмоприймачів включених на максимальну потужність.

Згідно розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по акту № 150284 від 19.05.2016 сума до сплати склала 28 437,03 грн (а.с. 8-9).

З протоколу № 123 від 09.06.2016 засідання комісії Бобровицького РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією вбачається, що комісією було розглянуто Акт № 150284 від 19.05.2016 про порушення ПКЕЕ споживачем в присутності споживача ОСОБА_2 Споживачу було зачитано порушення ПКЕЕН, надано розрахунок. З порушенням останній не погодився. ОСОБА_2 було вручено протокол засідання, від отримання рахунку та розрахунку споживач відмовився. Підписувати протокол засідання комісії також відмовився (а.с. 11-12).

Листом з рекомендованим повідомленням від 17.01.2018 № 07/89 на адресу відповідача ПАТ «Чернігівобленерго» направило листа, в якому споживачу було запропоновано в 30-денний термін відшкодувати завдані збитки в сумі 28 437,03 грн., та повідомлено, що в разі невідшкодування збитків у вказаний термін, Бобровицький РЕМ буде змушений звернутись до суду для примусового стягнення завданих збитків, що в підсумку збільшить витрати на відшкодування судового збору (а.с. 13). Вказаний лист отримано споживачем 09.02.2018.

Задовольняючи позовні вимоги в повному обсязі суд першої інстанції прийшов до висновку, що вина споживача в без облікованому споживанні електричною енергією є доведеною та підтверджується матеріалами справи, добровільно завдані збитки не відшкодовані.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд, оскільки судом першої інстанції обставини справи з"ясовані в обсягу, необхідному для правильного вирішення спору, відповідно до встановлених обставин, правильно визначено суть і характер правовідносин сторін та норми матеріального права, що їх регулюють враховуючи наступне.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, нормами ЦК України.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Правилами користування електричною енергією для населення затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки.

Споживач енергії несе відповідальність, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку (п. 48).

Побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил та ін. (п. 42).

Згідно п. 37 Правил енергопостачальник має право, зокрема перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Контроль за дотриманням цих Правил у межах своїх повноважень здійснюють НКРЕКП, Міненерговугілля, Держспоживінспекція, Антимонопольний комітет та їх органи на місцях (п. 54).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 глави 1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (ПКЕЕН).

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 3.1 глави 3 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури (пункт 3.2).

Відповідно до глави 4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

Під час розгляду справи в суді першої інстанції було встановлено, що ОСОБА_2 порушено Правила користування електричною енергією для населення шляхом підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, внаслідок чого електроенергія споживалася, але засобом обліку не враховувалась, в добровільному порядку споживачем завдані збитки не відшкодовані, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Статтями 25, 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку.

Суд правильно встановив характер правовідносин сторін у справі та застосував норми матеріального права, які регулюють ці правовідносини, вирішив спір з урахуванням меж заявлених позовних вимог та конкретних обставин справи на підставі наданих сторонами доказів з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не містять передбачених законом підстав для скасування судового рішення.

У скарзі заявник посилається на те, що має докази про відсутність його вини у самовільному підключенні електропроводки, але належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин ОСОБА_2 суду апеляційної інстанції не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Доводи викладені в апеляційній скарзі щодо безпідставного розгляду справи в порядку спрощеного провадження, оскільки сума для відповідача не є малозначна, та порушення судом першої інстанції вимог щодо забезпечення можливості подати відповідачем заперечення та відзив, не можуть бути підставами для скасування правильного по суті рішення з врахуванням вимог ст. 376 ЦПК України, якою визначені підстави для скасування судового рішення повністю або частково.

Враховуючи викладене, висновки суду першої інстанції відповідають зібраним у справі доказам, яким судом дана належна оцінка, правильно визначена юридична природа правовідносин що виникли і закон, який їх регулює.

Крім того, справа в суді апеляційної інстанції призначалась неодноразово, а саме 07.08.2018, 28.08.2018, 18.09.2018, проте будь-яких доказів відсутності вини у розкраданні відповідачем електроенергії суду апеляційної інстанції надано не було.

Разом з тим, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині стягнутого судового збору враховуючи наступне.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди І та ІІ груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів.

В матеріалах справи мається копія виписки з акта огляду медико-соціальної експертизи комісією до довідки серії АВБ № 060196 від 12.06.2018, з якої вбачається, що ОСОБА_2 має першу групу інвалідності загального захворювання, інвалідність встановлена безтерміново (а.с. 33).

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, рішення суду в частині стягнення судового збору з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Чернігівобленерго» - скасувати.

Керуючись ст.ст. 141, 367, 368, 374, 376 ч. 4, 381, 382, 383, 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Бобровицького районного суду Чернігівської області від 21 червня 2018 року в частині стягнення судового збору з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» - скасувати.

Компенсувати Публічному акціонерному товариству «Чернігівобленерго» (14000, м. Чернігів, вул. Гонча, 40; ) за рахунок держави у порядку встановленому КМУ судовий збір сплачений за розгляд справи в суді першої інстанції в сумі 1762,00 грн.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судове рішення у повному обсязі складено 21.09.2018.

Головуючий:Судді: