Справа № 279/4189/18
У Х В А Л А

19 вересня 2018 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., по позовній заяві ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, який за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 704,80 гривень

До позовної заяви позивач додала клопотання про звільнення від сплати судового збору .

Відповідно до ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі або звільнити від його сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір та ст.82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов"язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Додана до клопотання довідка є недостатнім доказом щодо неможливості сплати позивачем визначеного законодавцем розміру судового збору, тому підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору не має.

Порядок сплати та розміри судового збору визначаються у відповідності до Закону України "Про судовий збір" у редакції на час подання позовної заяви.

Враховуючи характер позовних вимог, розмір ставки судового збору становить 704, 80 гривень, який підлягає сплаті на р/р 6006, МФО 899998, код 22030101, отримувач - Коростенське УК м. Коростеня код ЄДРПОУ - 37909251, банк отримувача - казначейство України (ЕАП), призначення платежу : судовий збір за розгляд справи у Коростенському міськрайонному суді Житомирської області. Оригінал квитанції надається суду.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України, протягом 5 днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день

первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її складання, який може бути поновлений, якщо апеляційна скарга подана в той же строк з дня її отримання.

Суддя: