АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2018року Апеляційний суд міста Києва в складі:

суддя-доповідач ОніщукМ.І.,

судді Українець Л.Д., Шебуєва В.А.,

секретар Горбачова І.В.,

за участю:

представника позивача Каракая О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05.07.2018 позов залишено без розгляду (а.с. 130-131).

В апеляційній скарзі позивач просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказує, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки представникне з'явивсяу судовезасідання 05.07.2018 з поважних причинпро що подавав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, однак суд на вказане уваги не звернув (а.с.135-137).

Указом Президента України № 452/2017 від 29.12.2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» ліквідовано апеляційний суд міста Києва та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

У відповідності до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Відповідно до п. 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

Пунктом 8 розділу XIII«Перехідні положення» ЦПК України (в редакції, яка діє з 15.12.2017) передбачено, що до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду Апеляційним судом міста Києва.

В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з'явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, а тому судом апеляційної інстанції визнано за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач, який був повідомлений про час та місце розгляду справи, повторно не з'явивсь в судове засідання, не повідомляв про причини неявки і не подавав заяв про розгляд справи за його відсутності.

Вказаний висновок суду є законним та обґрунтованим, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 27.10.2016 до суду надійшла позовна заява ПАТ «УкрСиббанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с. 2-6).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15.11.2016 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду на 01.02.2017 (а.с. 74).

21.01.2017 відповідачем ОСОБА_7 направлено до суду апеляційну скаргу на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 15.11.2016 (а.с. 85).

Після повернення даної справи з Апеляційного суду міста Києва, розгляд справи призначено на 10.10.2017.

Судове засідання 10.10.2017 відкладено на 08.02.2018 у зв'язку з неявкою відповідачів ОСОБА_5, ОСОБА_6 (а.с. 110).

У судове засідання 08.02.2018 представник позивача та відповідачі ОСОБА_5, ОСОБА_6 не з'явились. Позивач ПАТ «УкрСиббанк» повідомлений належним чином (а.с.117), про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відкладено на 05.07.2018 (а.с. 120).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05.07.2018 позов ПАТ «УкрСиббанк» було залишено без розгляду (а.с. 130-131).

В апеляційній скарзі представник позивача зазначав, що 05.07.2018 о 09:43 год. на електронну адресу суду направив лист з додатками, зокрема, клопотання про проведення розгляду справи за відсутності представника позивача у зв'язку з тим, що у назначений час прибути в судове засідання не має змоги.

Вказане клопотаннябулоотриманоканцелярією суду 05.07.2018 о 10:36 год., про що свідчить штамп із зазначенням дати та часу отримання за вхідним № 36122.

Судове засідання було призначено на 05.07.2018 о 10:00 год. і розпочато о 10:05 год. та закінчено о 10:09 год. (а.с.128-129).

Таким чином, вбачається, що вказане клопотання надійшло до суду та передано судді після закінчення судового засідання (розгляду справи).

Відтак позивач, всупереч покладеного на нього процесуального обов'язку щодо виявлення поваги до суду та інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України), не забезпечив своєчасне подання відповідного клопотання, що унеможливило його одержання судом до початку розгляду справи та його вирішення в судовому засіданні.

Згідно до п 2.2. Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, Апеляційних судах областей, Апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому Спеціалізованому Суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, приймання та реєстрація вхідної кореспонденції, яка надходить поштою, телеграфом, факсимільним повідомленням, електронною поштою, на сайт суду шляхом заповнення електронної форми, якщо таку створено, надається особисто або кур'єром, переданої від керівництва суду, якщо документи були отримані під час особистого прийому керівництвом суду, забезпечується канцелярією суду (відповідним структурним підрозділом апарату суду).

Пунктом 2.9. Інструкції визначено, що реєстрація процесуальних та непроцесуальних документів здійснюється шляхом внесення до АСДС інформації та даних, передбачених Положенням про АСДС та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції справи, скарги, інші передбачені процесуальним законодавством України процесуальні документи реєструються в АСДС у день надходження та опрацьовуються відповідальним працівником (відповідним структурним підрозділом).

Згідно до п 3.6. Інструкції кореспонденція, що стосується розгляду конкретної справи, після її реєстрації передається судді (судді-доповідачу), у провадженні якого перебуває справа (матеріали). Передавання кореспонденції здійснюється під підпис у порядку, визначеному в суді.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача було передано судді післясудового розгляду справи (постановлення ухвали про залишення позову без розгляду), а тому доводи апеляційної скарги відхиляються судом, як безпідставні.

Частиною 5 статті 223 ЦПК України закріплено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, визначено що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явилися в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2ст. 257 ЦПК України).

Отже, суд може залишити заяву без розгляду у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не зважаючи на причини неявки в судове засідання.

З огляду на те, що позивачем було допущено повторність (другої підряд) неявки в судове засідання, висновок суду про залишення позову без розгляду відповідає вимогам чинного законодавства.

Отже, доводи апеляційної скарги про порушення судом норм процесуального права є безпідставними, оскільки не ґрунтуються на вимогах вище аналізованих норм процесуального закону та матеріалах справи.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскаржувана ухвала постановлена судом з додержанням вимог процесуального закону, а тому суд приходить до висновку про залишення апеляційної скаргибез задоволення, а ухвали суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 371, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» - залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без змін.

Постанованабирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений «19» вересня2018 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді Л.Д. Українець

В.А.Шебуєва