У Х В А Л А

"21" вересня 2018 р.

м. Київ

справа № 752/14207/18

провадження № 2/755/5805/18

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали позовної ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 вересня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, призначено судове засідання на 18 жовтня 2018 року на 10.00 годину.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Рішення суду першої інстанції має властивість незмінності, тобто суд, який постановив рішення, за загальним правилом не може сам скасовувати або змінювати своє рішення. Чіткість - це одна з вимог, якій має задовольняти рішення суду першої інстанції. На відміну від ясності, що є вимогою до форми викладу, чіткість є вимогою до змісту рішення. Відповідно до цієї вимоги рішення має бути викладене чітко, грамотно, не повинно містити помилок, описок, явних арифметичних помилок. Невиконання цієї вимоги може бути усунуто шляхом їх виправлення.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються.

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд дійшов висновку про необхідність виправлення описки, допущеної у резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі від 21.09.2018 року в частині зазначення дати та часу судового засідання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 269, 258-261, 268, 272, 273, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Виправити описку в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва про відкриття провадження у справі від 21.09.2018 року по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Зазначити у резолютивній частині ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 21.09.2018 року про проведення судового засідання у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін 18.10.2018 року о 10.00 годині.

Суддя: В.І. Галаган