АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження № 22-ц/796/3974/2018 Доповідач у суді апеляційної інстанції : Прокопчук Н.О.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2018 року м. Київ

Апеляційний суд м. Києва в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого: судді-доповідача: ПрокопчукН.О.

суддів: Саліхова В.В., Семенюк Т.А.,

при секретарі: Булах А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_3 від імені та в інтересах ОСОБА_4

на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 03 квітня 2018 року про зустрічне забезпечення

у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лавриненко Оксани Іванівни, третя особа: ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом'янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6, приватного нотаріуса КМНО Лавриненко О.І., третя особа: ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 05.02.2018 р. заяву представника ОСОБА_4 - ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено.

В якості забезпечення позову накладено арешт на об'єкт нерухомого майна - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1.

В березні 2018 року ОСОБА_8, діючи від імені та в інтересах ОСОБА_6, звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва із клопотанням про зустрічне забезпечення та просив застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок суду коштів в сумі 100 000 гривень до забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 вжитого ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 05.02.2018 р.

Ухвалою від 03.04.2018 р. клопотання представника ОСОБА_6 - ОСОБА_8 було задоволено, застосовано до ОСОБА_4 зустрічне забезпечення у вигляді внесення останнім на депозитний рахунок суду 100 000 грн.

У поданій ОСОБА_3 від імені та в інтересах ОСОБА_4 апеляційній скарзі ставиться питання про скасування оскаржуваної ухвали. Вважає оскаржувану ухвалу незаконною з підстав неповноти встановлених обставин та порушення норм процесуального права. Вказує, що судом першої інстанції при розгляді заяви про зустрічне забезпечення було враховано обставину перебування позивача поза межами території України, проте не перевірено належними доказами інші обставини, що мають враховуватися при визначення розміру зустрічного забезпечення. Так, судом не було з'ясовано, які збитки можуть бути завдані відповідачу вжиттям такого заходу як накладення арешту на спірне майно до розгляду судом справи по суті, а тому сума зустрічного забезпечення у розмірі 100 000 грн. є необґрунтованою, а захід зустрічного забезпечення не співмірним розміру збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Відповідно до п. 8 ч. 1 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України ( у редакції Закону № 2147- VIII від 03 жовтня 2017 року), до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Відповідно до п. 3 Розділу XII Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року № 1402-VIIIапеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

У зв'язку із вищевикладеним справа підлягає розгляду у порядку, встановленому ЦПК України у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_3 апеляційну скаргу підтримала з підстав наведених в ній.

Представник відповідача адвокат ОСОБА_8 просив апеляційну скаргу відхилити.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали в цій частині колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Задовольняючи клопотання відповідача про зустрічне забезпечення суд виходив з того, що позивач ОСОБА_4 не має зареєстрованого місця проживання на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, а вжиття заходів забезпечення позову може призвести до спричинення збитків відповідачу ОСОБА_6

Колегія суддів з таким висновком суду погоджується.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно з ч.3 ст.154 ЦПК України, суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Власником квартири АДРЕСА_1 відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно є ОСОБА_6 (а.с. 34-35).

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно зі ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Зі змісту клопотання про зустрічне забезпечення убачається, що ОСОБА_6 має на меті продати належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 разом з тим у зв'язку з накладенням арешту на вказану квартиру ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 05.02.2018 р. він позбавлений можливості це зробити.

Окрім того, з матеріалів справи убачається, що позивач ОСОБА_4 постійно проживає за межами України та у власності у нього не перебуває ані нерухоме, ані рухоме майно (а.с. 60).

З урахуванням положень ст. 154 ЦПК України та викладеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з додержанням вимог процесуального закону і не може бути скасована з підстав, зазначених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 від імені та в інтересах ОСОБА_4 відхилити.

Ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 03 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді:

Повний текст постанови складений: 22 червня 2018 року