Дата документу 18.09.2018
Справа № 320/7663/18
Провадження № 2-о/320/896/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2018 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі головуючого судді Юрлагіної Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, заінтересована особа: Мелітопольський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Запорізької області, про встановлення факту народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

Представник заявників звернувся до суду з вищеназваною заявою, в якій просить суд встановити факт народження дитини - ОСОБА_4, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Сімферополь АР Крим, Україна, від батьків - матері: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, батька - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України. .

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 317 ЦПК України, справи про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, розглядаються невідкладно з моменту надходження відповідної заяви до суду.

Зазначена заява подана з додержанням вимог статей 175, 177, 318 ЦПК України. Відсутні підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі. Тому заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Згідно п.2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначена справа є справою незначної складності, а тому відноситься до малозначних та відповідно до ст.274 ч.1 п.1 ЦПК України підлягає розгляду за правилами спрощеного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 274, 277, 294 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, заінтересована особа: Мелітопольський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Запорізької області, про встановлення факту народження дитини.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного провадження невідкладно.

Представник заінтересованої особи має право до розгляду справи надіслати суду відзив на заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти заяви.

Роз'яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін представник заінтересованої особи має подати до розгляду справи по суті.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://ml.zp.court.gov.ua/sud0815.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи.

Призначити розгляд справи по суті без повідомлення сторін на 19 вересня 2018 року о 15-10 годині.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо мотивів порушення правил підсудності (п. 8 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) до апеляційного суду Запорізької області через Мелітопольський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її вручення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

Права та обов'язки учасників справи

У відповідності до вимог, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, сторони в цивільному судочинстві користуються наступним правами та обов'язками:

Стаття 43. Права та обов'язки учасників справи

1. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

2. Учасники справи зобов'язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

3. У випадку невиконання учасником справи його обов'язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

4. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

5. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

6. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

7. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

8. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

9. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Стаття 49. Процесуальні права та обов'язки сторін

1. Сторони користуються рівними процесуальними правами.

2. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

3. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п'ять днів до початку першого судового засідання у справі.

4. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

5. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

6. Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

7. Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

8. Заявник та заінтересовані особи у справах окремого провадження мають права та обов'язки сторін, крім випадків, передбачених у розділі IV цього Кодексу.