Справа № 368/798/18
Провадження № 2/368/410/18
Рішення

(коротке)

іменем України

"20" червня 2018 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

позивач просить суд розірвати шлюб від "15" листопада 2014 року між ОСОБА_1, та ОСОБА_2, який було зареєстровано Виконавчим комітетом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, обґрунтовуючи позов наступним.

"15" листопада 2014 року між нею, ОСОБА_1, та відповідачем, ОСОБА_2, було, виконавчим комітетом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія 1-ОК № 174300, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 3.

Так, вона проживала з відповідачем однією сім'єю до 01 травня 2018 року, після чого її проживання однією сім'єю було фактично припинено. Від даного шлюбу у них є дитина: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серія І-БК № 446259.

Їхня дитина проживає та буде проживати разом з позивачкою за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Уманська, буд.23/9, кв. 45. Спору щодо аліментів у них не має.

На даний час склалась ситуація, за якої фактично їхні шлюбно-сімейні відносини із відповідачем припинились.

Так, кожен із них веде окремий побут, між ними немає взаєморозуміння, згоди, взаємних прав та обов'язків.

Впевнена, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, тому вважає за можливе та доцільне припинити і юридичний зв'язок між нею та відповідачем шляхом розірвання їхнього шлюбу.

Строк на примирення сторонами не розглядається та є не доречним.

Спільне господарство ними не ведеться. На дату подання позову спір про поділ майна відсутній.

Претензій щодо повернення судового збору не має. Після розірвання шлюбу, прізвище позивачки буде «Дерев'янко».

Вважає, що допустимим способом захисту, порушених прав є розірвання шлюбу на підставі ст. 112 СК.

Позивач на підготовче засідання не зявилася, подавши до суду заяву, в якій просить суд, що у зв'язку з тим, що вона не має змоги відвідувати судові засідання, тому просить розглядати справу без її участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Строк на примирення вважає не доцільним. Претензій щодо повернення судового збору не має.

Відповідач на підготовче засідання не зявився, подавши до суду заяву, в якій просить суд, що у зв'язку з тим, що він не має змоги відвідувати судові засідання, тому просить розглядати справу без його участі. Позов визнає. Строк на примирення вважає не доцільним.

У разі неявки всіх учасників справи у підготовче засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку про винесення рішення про задоволення позову з таких підстав.

Позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб, який був зареєстрований 15.11.2014 року Виконавчим комітетом Балико Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 3.

Від шлюбу сторони мають дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обовязками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Статтею 112 ч.2 Сімейного кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

За таких обставин, суд приходить до впевненості, що подальше збереження сім'ї позивача та відповідача є неможливим, оскільки суперечить інтересам позивача, а тому їхній шлюб суд розриває. Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище ОСОБА_3.

На підставі ст.. ст. 110, 112 СК України, Законом України «Про Державну реєстрацію актів цивільного стану», керуючись ст. ст. 251-265, 293 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, який був зареєстрований 15.11.2014 року Виконавчим комітетом Балико Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 3 - розірвати.

Позивач ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишається на прізвищі ОСОБА_1.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до апеляційного суду Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 20.06.2018 р.

Суддя І.І. Шевченко