Провадження № 2/161/3787/18
про залишення без руху
17 вересня 2018 року місто Луцьк
Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Філюк Т.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності,-
В С Т А Н О В И Л А:
Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності.
Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 - 177 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України).
Пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
При цьому у пункті 2 та 9 частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.
Ціна позову має бути підтверджена висновком субєкта оціночної діяльності, який має відповідну ліцензію на здійснення такої діяльності.
Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.
У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.
Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка обєктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності».
Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).
Крім того, відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплат и судового збору відповідно до закону.
З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру, яка не оплачена судовим збором. Відповідно, правильність сплати судового збору залежатиме від вказаної ціни позову.
Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Вимога майнового характеру повинна бути оплачена судовим збором в розмірі визначеному п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме:
-1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на те, що позовна заява не містить ціни позову, яка залежить від дійсної вартості майна станом на дату звернення з позовною заявою до суду, що унеможливлює визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем, слід залишити позовну заяву без руху, та надати можливість позивачу усунути вищезазначені недоліки.
З врахуванням викладеного та відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності - слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.
Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,суддя,-
П О С Т А Н О В И Л А :
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Суддя
Луцького міськрайонного суду ОСОБА_3