Справа № 361/2158/18
Провадження № 2/361/1847/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

/заочне/

18 вересня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого - судді Селезньової Т.В., при секретарі Коваль А.В., з участю позивача ОСОБА_1, розглянувши в судовому засіданні в м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області, про скасування усиновлення, -

встановив :

Позивачка просить скасувати усиновлення її сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, її колишнім чоловіком ОСОБА_2. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 25.11.2011 р. вона перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Під час шлюбу відповідач усиновив її сина ОСОБА_8, про що був складений відповідний актовий запис та видане свідоцтво про народження, у якому батьком її сина зазначений відповідач. У жовтні 2015 року її і відповідача шлюбні відносини були фактично припинені, у зв'язку з чим відповідач втратив інтерес до дитини, не піклується про нього, не надає матеріальну допомогу. У грудні 2015 року за ініціативи відповідача їх шлюб був розірваний у судовому порядку. Враховуючи, що відповідач більше не є її чоловіком і не виконує батьківських прав відносно усиновленої дитини, вважає усиновлення відповідачем її сина недоцільним.

В судовому засіданні позивачка уточнила, що в актовому записі при народженні дитини запис про батька був зроблений зі слів матері (одиначки). А у подальшому її чоловік у шлюбі (відповідач) погодився бути записаним як батько і на підставі спільної заяви її і чоловіка (відповідача) була внесена відповідна зміна у запис про народження сина, та відповідач був записаний батьком. Всиновлення у судовому порядку на підставі судового рішення не було.

Відповідач повторно не явилася в судове засідання; був повідомлений належним чином, відзив на позов не подав, заяву про призначення строку для примирення не подав. Від відповідача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, і він не повідомив про причини неявки. Позивач надала згоду на ухвалення заочного рішення. Суд, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, вважає можливим розглянути справу заочно, згідно ст.223 та ст.280 ЦПК України, без участі відповідача.

Представник третьої особи подав заяву про розгляд справи у його відсутність, зазначив, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підтримує.

Суд, вислухавши позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

З свідоцтва про шлюб встановлено, що 25.11.2011 р. між ОСОБА_1, дошлюбне прізвище ОСОБА_1, і відповідачем був укладений шлюб, після шлюбу позивачка взяла прізвище чоловіка - Скрицька.

З свідоцтва про народження від 10.11.2006 р. встановлено, що позивачка має сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис про народження № 876 вчинений 10.11.2006 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області. Прізвищем, ім'ям і по-батькові дитини вказано ОСОБА_5, батьком дитини зазначений ОСОБА_7.

З свідоцтва про народження виданого повторно 20.02.2013 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області встановлено, що у графі прізвище, прізвищем сина позивачки зазначено - ОСОБА_5 замість ОСОБА_5, у графі по -батькові ОСОБА_5 замість ОСОБА_5, у графі батько зазначений ОСОБА_2, у графі мати - ОСОБА_1, дата народження дитини, номер і дата актового запису про народження залишилися незмінними.

З рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 01.12.2015 р. встановлено, що шлюб між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 розірваний.

З свідоцтва про шлюб від 09.07.2016 р. встановлено, що позивачка 09.07.2016 р. уклала шлюб з ОСОБА_9., після шлюбу взяла прізвище чоловіка - ОСОБА_1.

З листа Броварського міськрайонного Відділу державної реєстрації актів цивільного стану від 13.09.2018 р. вбачається, що за результатами перевірки відомостей актового запису про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, № 876 від 10.11.2006 р., складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області встановлено, що державна реєстрація народження дитини була проведена відповідно до ч.1 ст. 135 СК України за заявою матері, відомості про батька внесені зі слів матері. На підставі заяви матері і батька дитини про визнання батьківства від 20.02.2013 р. змінено походження дитини від батьків відповідно до ст. 126 СК України, і внесено відповідні зміни до актового запису про народження. Відомості про усиновлення дитини на підставі рішення суду у актовому записі про народження ОСОБА_3 відсутні.

Відповідно до ч.1 ст. 207 СК України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім'ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього кодексу.

Згідно із ч.1 ст. 238 СК України усиновлення може бути скасоване за рішенням суду, якщо: 1) воно суперечить інтересам дитини, не забезпечує їй сімейного виховання; 2) дитина страждає недоумством, на психічну чи іншу тяжку невиліковну хворобу, про що усиновлювач не знав і не міг знати на час усиновлення; 3) між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських обов'язків.

З представлених доказів встановлено, що зміни у актовий запис про народження ОСОБА_3 щодо походження від батька внесено на підставі заяви, в тому числі відповідача, про визнання батьківства, а не підставі рішення суду про усиновлення відповідачем дитини позивачки, усиновлення на підставі рішення суду не було, тому відповідач не є усиновителем, і тому всиновлення не може бути скасоване .

Позов є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.207,238 СК України, ст.ст.12,13,81, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування усиновлення неповнолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, він може подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Інші учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області безпосередньо, або - згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через суд першої інстанції, який розглянув справу».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення, а також після закінчення строку на подання іншими учасниками справи апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 21 вересня 2018 року.

Суддя Т.В. Селезньова