Справа № 618/677/18
Провадження № 2/618/196/18
20 вересня 2018 року Дворічанський районний суд Харківської області в складі головуючого - судді Рябоконь Є. А., за участю секретаря судового засідання Кучеренко О. І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в cмт Дворічна цивільну справу № 618/677/18, провадження № 2/618/196/18 за позовом ОСОБА_1, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1, до ОСОБА_2, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1, про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -
ОСОБА_1 звернулася до Дворічанського районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вони з відповідачем перебувають в зареєстрованому шлюбі, від якого мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. На даний час з відповідачем проживають окремо, коштів на утримання та виховання дитини не вистачає, син знаходиться на повному її утриманні. Відповідач офіційно не працює, добровільно не надає допомоги на утримання дитини, хоча має таку можливість.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з»явилася, надавши заяву, в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила суд розірвати шлюб при цьому розглянути справу в її відсутність, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 повторно 20.09.2018 в судове засідання не з»явився, не повідомивши про причини неявки, хоча належним чином повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи, шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті судової влади України від 17.08.2018. Відповідно до положень ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. При цьому від ОСОБА_2 до суду не надійшло відзиву на позовну заяву чи будь-яких заперечень, а також повідомлення про іншу адресу. Клопотань про відкладення судового засідання також не надходило.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Матеріалами справи встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 20.06.2011, батьками ОСОБА_4 є: батько - ОСОБА_2, мати - ОСОБА_1 (а. с. 4).
Згідно довідки Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області № 02-30/ від 03.07.2018, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 р. н., проживає за однією адресою зі своєю матір»ю ОСОБА_1, а саме в АДРЕСА_2 (а. с. 5).
Відповідач, батько дитини, добровільно коштів на утримання та виховання дитини не надає, хоча таку можливість має, дитина знаходяться на повному утриманні матері.
Згідно з ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
На підставі ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров'я та матеріальне становище дитини та платника аліментів, наявність у нього інших дітей, непрацездатних батьків та інші обставини, що мають істотне значення. При цьому мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Так, відповідач офіційно не працює, аліментів на інших дітей не сплачує. Таким чином, суд вважає, що відповідач взмозі надавати матеріальну допомогу на утримання дитини.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
З урахуванням всіх обставин справи, стану здоров'я та матеріального становища дитини та платника аліментів, суд визначає цю частку у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісяця, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, присуджуючи аліменти, згідно з ч. 1 ст. 191 СК України, від дня пред'явлення позову.
Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до п. 1) ч. 3 ст. 2 ЦПК України, однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.
Згідно з ч. ч. 1 - 4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов»язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов»язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Позивачем надані належні, допустимі, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх позовних вимог, на підставі яких судом встановлені обставини та факти, що обґрунтовують вказані вимоги.
Відповідачем, всупереч вимог ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів наявності підстав для відмови в задоволенні позовних вимог не надано і в матеріалах справи не міститься. Доводи позивача відповідачем і матеріалами справи не спростовуються.
За таких обставин справи, всебічно та повно з»ясувавши обставини, на які посилалася позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, керуючись принципом верховенства права, суд приходить до висновку про повне задоволення позову.
На підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача судовий збір на користь Державної судової адміністрації України (отримувач коштів - Головне управління казначейства у м. Києві).
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Керуючись ст. ст. 180-183 СК України, ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280 - 289, 352, 354, 430 п. 15.5) розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, останнє відме місце проживання: АДРЕСА_3, номер паспорта та ідентифікайний номер не відомі, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1, паспорт серії НОМЕР_3, виданий Дворічанським РВ ГУМВС України в Харківській області 12.04.2011, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, аліменти на утримання неповнолітньої дитини - сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який проживає за адресою: АДРЕСА_4 в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Стягнути з ОСОБА_2 704 грн 80 коп. судового збору на користь Державної судової адміністрації України (отримувач коштів - Головне управління казначейства у м. Києві).
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Є. А. Рябоконь