11.09.2018 227/475/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2018 року. м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хоменко Д.Є.

за участю:

секретаря Малашко С.В.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника третьої особи Бажинової О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Орган опіки та піклування Добропільської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа: Орган опіки та піклування Добропільської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною. В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 є онуком позивача. На протязі чотирьох років між сторонами були гарні стосунки, відповідач разом із сином позивача та онуком постійно приходили у гості, залишали онука на ніч. Позивач разом із дружиною займались вихованням дитини, для онука було обладнано кімнату де він міг гратися іграшками та відпочивати. Ще до народження онука позивач подарував сину трьохкімнатну квартиру, в якій відповідач зараз проживає разом із донькою від першого шлюбу та онуком, придбав меблі, побутову техніку. Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року сина позивача ОСОБА_5, відносини з відповідачем змінилися, вона перестала приходити з онуком у гості, на телефонні дзвінки не відповідає, чинить перешкоди в спілкуванні з онуком. Просить зобов'язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у спілкуванні з онуком ОСОБА_4 та визначити наступну участь діда: особисті зустрічі з онуком за місцем проживання чи перебування позивача та в інших загальнодоступних місцях, кожну п'ятницю з 16 год.00 хв. до суботи 16 год. 00хв., щомісяця.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву зазначила, що не чинила перешкод позивачу у спілкуванні з онуком, однак її не влаштовує період часу коли він хоче зустрічатися з онуком, а саме перебування дитини за місцем проживання позивача у нічний час. Дійсно дитина залишалася на ніч у дідуся, але тільки разом із покійним батьком. Вважає, що зустрічі позивача з онуком повинні проходити з рахунком інтересів матері, а тому не заперечує проти спілкування дідуся з онуком щосуботи з 08 год. 00хв. до 20 год.00 хв. Також зазначила, що має доньку від першого шлюбу, яка теж вважає позивача своїм дідусем, і коли він спілкується лише з онуком дуже страждає, тому відповідачу буде важно пояснити доньці, де у нічний час може перебувати її маленький брат.

Представник третьої особи Бажинова О.М., що діє на підставі довіреності у судовому засідання зазначила, що питання щодо усунення перешкод у спілкуванні з онуком та прийняття позивачем участі у його вихованні було розглянуто на засіданні комісії з захисту прав дитини при виконкомі Добропільської міської ради, 06 червня 2018 року. після з'ясування всіх обставин, відбулося голосування, де більшістю голосів було прийнято рішення , щодо визнання доцільним прийняття участі дідуся у вихованні онука , та особистому спілкуванні з ним щосуботи з 08год.00 хв. до 20 год.00 хв.

Допитана в якості свідка гр.ОСОБА_6, зазначила, що вона являється дружиною позивача. По суті справи вказала, що до смерті її сина - ОСОБА_5 відповідач водила онука до них. Діти постійно бували у них в гостях і відносини з відповідачем були нормальні. Але після смерті сина відносини погіршилися. Невістка(відповідач) не бажає давати онука. Вона та позивач постійно їй дзвонили, щоб в суботу брати онука для спілкування, і спочатку вона погоджувалась, але потім взагалі перестала відповідати на дзвінки. У сім'ї позивача є все необхідне для виховання онука(комп'ютер, тощо), позивач займається з ним фізкультурою. Відповідач не дає спілкуватися з онуком близько 2-х місяців. Свідок та позивач телефонують відповідачу не рідше одного разу на тиждень з метою взяти онука для спілкування але відповідач не підіймає слухавку чи відповідає що зайнята, при цьому онук постійно знаходиться у прабабусі. Після подачі позову відповідач надавала двічі онука для спілкування, але надалі вказала, що її це не влаштовує. Свідок та позивач пропонували відповідачу брати дитину в буд-який день тижня, а з ранку наступного дня повертати, проте відповідач не погодився. Онук полюбляє знаходитись у позивача вдома, вони із свідком граються, іноді щось печуть на кухні.

Допитаний в якості свідка гр.ОСОБА_7, зазначив, що був знайомий з покійним ОСОБА_5 і раніше, до смерті останнього, відповідач надавала онука позивачу для спілкування. Останній раз свідок бачив онука 01 травня 2018 року на день народження позивача. При перебуванні онука у позивача він почуває себе добре і знаходиться у гарному настрої.

Допитана в якості свідка гр.ОСОБА_8, зазначила, що є кумою відповідача. Коли був живий ОСОБА_5, то вони ходили у гості до позивача разом з онуком близько одного разу на тиждень. Останній раз свідок була присутня при зустрічі між онуком та позивачем на похованні ОСОБА_5 В травні 2018 року свідок бачила як позивач забирає онука в гості.

Допитана в якості свідка гр.ОСОБА_9, зазначила, що є прабабцею ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_3. Онук постійно знаходиться у неї, оскільки онука - ОСОБА_2 весь час на роботі. Остання приводить до неї дітей і свідок займається їх вихованням(читають книжки, навчаються рахувати). Свідок не дозволяє, щоб онук ходив до позивача, бо після останнього відвідання позивача на запитання свідка до онука, чим він там займався, онук відповів, що з ним ніхто не спілкувався і він лише грав на планшеті.

Допитана в якості свідка гр.ОСОБА_10, зазначила, що є матір'ю відповідача. По суті справи вказала, що онук ріс і виховувався у їх сім'ї та сім'ї відповідача. Зі сторони позивача, до смерті його сина ОСОБА_5, жодної зацікавленості до вихованні онука не існувало, позивач забирав онука лише на свята. На думку свідка коли помер ОСОБА_5 позивач намагається маніпулювати дитиною, з метою відібрання квартири. Допоки позивач не подав до суду, то відповідач надавала онука для спілкування. Водночас, дізнавшись про поданий позов, відповідач почала чинити перешкоди у спілкуванні з онуком. Конфлікт відбувся по причині вимог позивача надавати дитину на ніч, і претензій з його боку про антисанітарні умови проживання у квартирі відповідача. Вихованням онука займаються тільки в сім'ї свідка. Коли свідок запитує у онука чим він займається у позивача, той відповідає, що грається у планшет.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_1, про що свідчить долучена до матеріалів справи копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого Добропільським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Добропіллю реєстраційної служби Добропільського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області 07 травня 2013 року, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 є батьками малолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Таким чином, позивач по справі є дідом малолітнього ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Із долученого до матеріалів справи висновку органу опіки та піклування виконкому Добропільської міської ради № 05/0621-10/02 від 12.06.2018 року, щодо визначення можливості та способів участі ОСОБА_1 у вихованні онука вбачається, що малолітній ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає разом з матір'ю ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1. Дідусь, зареєстрований та проживає у приватній трикімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_2. разом з дружиною ОСОБА_6. В квартирі добрі умови проживання, є сучасні меблі, сучасна побутова техніка. Для онука є окреме спальне місце, шафа для одягу та дитячий одяг, дитячі іграшки, комп'ютер. ОСОБА_1 на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, до кримінальної відповідальності не притягався, не знятої чи не погашеної судимості не має, у розшуку не перебуває.

Питання щодо усунення перешкод у спілкуванні з онуком та прийняття позивачем участі у його вихованні було розглянуто на засіданні комісії з захисту прав дитини при виконкомі Добропільської міської ради, 06 червня 2018 року. після з'ясування всіх обставин, відбулося голосування, де більшістю голосів було прийнято рішення, щодо визнання доцільним прийняття участі дідуся у вихованні онука, та особистому спілкуванні з ним щосуботи з 08год.00 хв. до 20 год.00 хв. З вищезазначеним рішенням позивач погодився.

Відповідно до ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід, мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

При цьому, згідно ст.263 СК України, спір щодо участі баби діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України.

Відповідно до ч.2 ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Таким чином, діюче сімейне законодавство України встановлює право баби та діда на спілкування з внуками та приймання участі у їх вихованні, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків.

Відповідно до положень Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року дитина повинна зростати в умовах турботи.

Згідно ч. 1, 2 ст. 3, ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, яка набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини; держави-учасниці зобов'язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Відповідно до ч.8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї.

В частинах ч.4, 5, 6 ст.19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Як вбачається з висновку органу опіки та піклування виконкому Добропільської міської ради, щодо визначення можливості та способів участі ОСОБА_1 у вихованні онука ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, орган опіки та піклування вважає доцільним зазначити прийняття участі ОСОБА_1 у вихованні онука та особистому спілкуванні з ним щосуботи з 08год.00хв. до 20 год.00 хв.

При визначенні способу участі діда у виховання онука, з метою забезпечення позитивного психоемоційного стану малолітнього ОСОБА_4, який не досяг 10-річчя, з якого за СК України суд мав би враховувати його пояснення при розгляді певних питань, які регулюються сімейним законодавством, зокрема визначенні місця мешкання дитини, участь діда у його вихованні, тощо, суд враховує малолітній вік дитини, стосунки між родинами, щотижневий розпорядок дня хлопчика, а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дитини.

З урахуванням встановлених судом обставин та обговоривши варіанти можливого спілкування дитини з дідусем, враховуючи баланс інтересів дитини та її матері, суд вважає за необхідне визначити наступну участь діда: особисті зустрічі з онуком за місцем проживання чи перебування позивача та в інших загальнодоступних місцях, що суботи з 08 год. 00 хв. до 20год.00 хв.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19,159,257,263 СК України, ст.3, ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року. Законом України «Про охорону дитинства», ст.ст.2,10,12,13,27,81,82,89,141,200,211,258-259,263,265,268,273,354 Цивільного процесуального кодексу України , суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Орган опіки та піклування Добропільської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною-задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_5 усунути перешкоди у спілкуванні з онуком ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_3. та визначити такі способи участі ОСОБА_1 у вихованні онука, як:

-особисті зустрічі з онуком за місцем проживання чи перебування ОСОБА_1 та інших загальнодоступних місцях щосуботи з 08.00до 20.00год.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Надруковано в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Вступна та резолютивна частина рішення проголошені 11 вересня 2018 року.

Повний текст рішення суду виготовлений 21 вересня 2018 року.

Суддя Д.Є. Хоменко