Справа №333/5036/18
Провадженя № 2/333/2549/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

24 вересня 2018 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Михайлова А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди та стягнення витрат на лікування у розмірі 300 000 грн., -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вищезазначеною позовною заявою. Суддя, дослідив позовну заяву та додані документи, приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, в порушення вищезазначених вимог, позивачем в позовній заяві не зазначено: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини; зазначення щодо наявності у позивача оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем ОСОБА_1 в позовній заяві не вказано конкретного змісту позовних вимог до кожного відповідача, а також конкретний виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до кожного відповідача, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини по відношенню до кожного відповідача, чим підтверджується факт заподіяння моральних страждань або втрат немайнового характеру та з яких міркувань виходить позивач, оцінюючи заподіяну шкоду, не зазначено наявності причинного звязку між моральною шкодою та діями відповідачів та вина останніх в її заподіянні.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Проте позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку сум, що підлягають стягненню, а лише зазначена ціна позову 300 000 грн., що є підсумком декількох позовних вимог майнового характеру.

Окрім того, позивачем в позовній заяві зазначено ціну позову у розмірі 300 000 грн. та вказано, що цієї суми буде достатньо для відшкодування моральної шкоди та стягнення витрат на лікування, але не зазначено конкретних сум стягнення моральної шкоди та стягнення витрат на лікування окремо одне від одного.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 та частиною 5 статті 177 ЦПК України передбачений обов'язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, позивачем ОСОБА_1 не долучено до позовної заяви документу на підтвердження її статусу фізичної особи-підприємця, а також чи чинні на момент подання вищезазначеного позову до суду судові накази про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 суми нарахованої, але невиплаченої заробітної плати та чи зверталася позивач із заявою до суду про їх скасування.

Позивач звернулась до суду з клопотанням про звільнення від судового збору, посилаючись на тяжкий матеріальний стан, на підтвердження надала копію відомостей з державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «FC Mretebi проти Грузії», заява №38736/04 звернув увагу на необхідність забезпечення належного балансу між, з одного боку, інтересами держави у забезпеченні розумного суду та, з іншого боку, інтересами заявника у відстоюванні своїх вимог через суд.

Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 29 своєї Постанови від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, суд зазначає, що пунктом 2 ч.3 ст.129 Конституції України та ст.6 ЦПК України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи даний принцип, а також положення ст.82 ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати. Вибіркове надання судом суб'єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом звільнення чи відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених законом з урахуванням конкретного майнового стану сторони, призведе до порушення зазначеного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Позивач є інвалідом 3-ї групи (працюючої), має можливість працювати, отримувати інший дохід, окрім пенсії по інвалідності та долучив до матеріалів справи відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 1 квартал 2018 року, інформація ж про доходи за наступні періоди відсутня, до того ж відсутня інформація про те, чи працює або отримує позивач інші види доходів на момент звернення з позовом до суду. Таким чином заявлене позивачем клопотання про звільнення її від сплати судового збору не обґрунтоване належним чином.

Оскільки позивачем не надано достатніх доказу щодо власного майнового стану на обгрунтування доводів клопотання, клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищезазначене, позивач на виконання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач, у встановлений судом строк також повинен надати документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 3000 грн., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення. Недоліки підлягають усуненню шляхом складання нового тексту позовної заяви, поданням її та документів, що підтверджують сплату судового збору до суду з копіями заяви у відповідності до кількості учасників процесу.

Керуючись ст.ст.136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по даній справі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди та стягнення витрат на лікування у розмірі 300 000 грн. - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.В.Михайлова