Справа № 645/219/18
Провадження № 2/645/794/18
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 травня 2018 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючий суддя Шарко О.П.
Секретар судових засідань ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням -
ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення квартирою 83 в будинку 49 по вул. Рибалко, у м.Харкові.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона є основним квартиронаймачем двокімнатної квартири АДРЕСА_1. На даний час у спірній квартирі зареєстровані позивач та її син відповідач ОСОБА_3 Однак, відповідач на даний час хоч і прописаний (зареєстрований) за вищевказаною адресою, але фактично, з вересня 2015 року по даний час в зазначеній квартирі не проживає, не цікавиться її станом, не сплачує комунальні послуги, забрав з квартири всі свої речі. Не зважаючи на те, що відповідач є сином позивача, з осені 2015 року вони перестали спілкуватися, відповідач.
У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надали суду пояснення, аналогічні викладеним вище.
Відповідач у судове засідання не зявився, хоча про час, дату та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку за місцем реєстрації, про що свідчить конверт, який повернувся на адресу суду із зазначенням причини повернення за закінченням терміну зберігання, причини неявки суду не повідомляв, відзив на позовну заяву не надходив, а тому суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Представник третьої особи у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Суд, вислухавши пояснення позивача та її представника, свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
В ст.ст. 13,41 Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності. Відповідно до статті 13 Конституції України, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. У такій редакції конституційна норма не лише покладає на власника обов'язки, а й орієнтовно вказує на його зобов'язання.
Судом встановлено, що на підставі рішення виконавчого комітету Фрунзенської районної ради народних депутатів м.Харкова від 09.04.1996 року №26/26 «Про зміну договору найму житлового приміщення АДРЕСА_2», позивач ОСОБА_2 є основним квартиронаймачем двокімнатної квартири АДРЕСА_3. Також до договору найму включено її сина відповідача ОСОБА_3.
У зазначеній квартирі АДРЕСА_4 зареєстровані позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та відповідач ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2,, що підтверджується довідкою з місця проживання №1929 від 23.06.2017 року, виданої КП «Жилкомсервіс».
Як встановлено у ході розгляду справи відповідач в спірній квартирі не проживає за місцем реєстрації, не сплачує комунальні послуги, не приходить до квартири, не слідкує за її технічним станом, що підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5
Як вбачається з повідомлення головного лікаря КЗОЗ «Харківська міська поліклініка №3» від 03.01.2018 року, ОСОБА_3, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 в період з 2015 року по теперішній час за медичною допомогою до поліклініки не звертався, листки непрацездатності не видавались.
Відповідно повідомлення Немишлянського ВП ГУНП в харківській області від 28.12.2017 року, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 в період з 2015 року по теперішній час зі скаргами чи заявами не звертався.
Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідач за місцем реєстрації в квартирі АДРЕСА_3 не проживає протягом тривалого часу не користується житлом, не приймає участі у його оплаті та утриманні.
Судом не було встановлено поважність причин не використання відповідачем права на проживання за місцем реєстрації.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд
Згідно п.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього право чи обмежений у його здійсненні.
Згідно до ч.2 ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Згідно ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здісненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідачем не надано суду даних на підтвердження поважності причин не використання права користування житловим приміщенням в спірній квартирі, а також даних про звернення відповідача із заявою про подовження строку зберігання за ним жилого приміщення.
Згідно ст.. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться у судовому порядку.
Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку, квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів своїх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на власний розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди )
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» - зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
Існування домовленості між сторонами про право користування житловим приміщенням не встановлено.
Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для задоволення позову.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.316, 317, 319, 321, 322, 386 ЦК України, ст.ст. 10,11, 79, 88, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України,суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою №83, в будинку 49 по вул. Рибалко, у м.Харкові.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Надруковано в нарадчій кімнаті.
Повний текст рішення виготовлено 21 травня 2018 року
Головуючий-суддя: