П О С Т А Н О В А

Іменем України

19 вересня 2018 року м. Ужгород

Апеляційний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді: Джуги С.Д.

суддів: Кондора Р.Ю., Мацунича М.В.

при секретарі : Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, в інтересах якої діє адвокат Іскоростенський Дмитро Анатолійович на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 18 квітня 2018 року, яку постановлено суддею Фазикош О.В., про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 18 квітня 2018 року зупинено провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння з підстав п.6 ч.1 ст.251 ЦПК України.

Заперечуючи ухвалу суду, ОСОБА_1, в інтересах якої діє адвокат Іскоростенський Д.А. подала на неї апеляційну скаргу, в якій просить скасувати дану ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, оскільки така постановлена з порушенням норм процесуального законодавства. Зокрема, вказує на те, що суд першої інстанції дійшов помикових висновків про наявність підстав для зупинення провадження у справі. Крім того, вказує на те, що як у справі №308/11098/17, так і у справі 308/13639/16-ц предметом позову є одне і те ж саме майно (АДРЕСА_1), спір виник між тими самими сторонами (ОСОБА_3 до ОСОБА_4) і з тих саме підстав (поділ майна створеного під час шлюбу).

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 просить суд посприяти примиренню сторін, визнати особисту явку в судове засідання відповідачів обов'язковою та роз'яснити можливість укласти мирову угоду на будь якій стадії судового розгляду справи.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

Зупиняючи провадження у даній цивільній справі №308/11098/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння, суд виходив з того, що на розгляді Ужгородського міськрайонного перебуває цивільна справа №308/13639/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності, відтак на думку суду дана обставина робить об'єктивно неможливим законний та всебічний розгляд вказаної цивільної справи, оскільки зібрані докази не дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом даного судового розгляду.

Однак, з таким висновком суду першої інстанції апеляційний суд погодитись не може, виходячи з наступного.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.251 суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі об'єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об'єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Визначаючи наявність підстав, передбачених п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, за яких провадження у справі підлягає обов'язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, застосовується в тому разі, коли в іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

У п. 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснено, що визначаючи наявність передбачених статтею 201 ЦПК України підстав, за яких провадження у справі підлягає обов'язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як зазначено у пункті 4 частини 1 цієї статті - неможливість розгляду цивільної справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, застосовується у тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

Отже, підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення в ній має значення для цивільної справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення іншої справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із даним позовом до відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння.

28 грудня 2016 року ОСОБА_3 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_4 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

Ухвалою Ужгородського міськрайонно суду від 30 серпня 2017 року вказана позовна заява, залишена без розгляду, яка ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 30 жовтня 2017 року залишена в силі.

Постановою Верховного суду від 28 березня 2018 року ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30 серпня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Закарпатської області від 30 жовтня 2017 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В подальшому, 24 листопада 2017 році позивачем у даній справі №308/11098/17 подано позовну заяву із уточненими позовними вимогами, в якій вона просила визнати за собою 2/3 частини незавершеного будівництва житлового будинку готовністю 80 % та визнання такого об'єктом спільною сумісною власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та витребування з чужого незаконного володіння від ОСОБА_1 на користь позивача 2/3 незавершеного будівництвом житлового будинку, та 2/3 частини земельної ділянки.

Таким чином, з матеріалів справи слідує, що станом на 2018 рік на розгляді Ужгородського міськрайонного суду перебувають дві справи №308/11098/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння та справа №308/13639/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

При цьому, як справа №308/11098/17, так і справа 308/13639/16-ц, тобто обидві справи, виникають із сімейних правовідносин, предметом спору в обох справах є набуття за час шлюбу та поділ майна : будинку та двох земельних ділянок, що знаходиться: АДРЕСА_1. Відмінними у вказаних справах є виключно склад відповідачів.

З врахуванням наведеного, суд першої інстанції дійшов хибного висновку про неможливість розгляду справи №308/11098/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння до вирішення іншої справи за №308/13639/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності, оскільки, як у справі №308/11098/17, так і у справі 308/13639/16-ц предметом позову є одне і те ж саме майно (АДРЕСА_1), спір виник між тими самими сторонами (ОСОБА_3 до ОСОБА_4) і з тих саме підстав ( набуття та поділ майна створеного під час шлюбу).

Крім того, апеляційний суд вважає за необхідне зауважити, що суд першої інстанції не може одночасно у окремих справах, які знаходяться у провадженні різних суддів, вирішувати наявність чи відсутність фактів, які входять в предмет доказування по обох справах, оскільки це не ґрунтується на законі і суперечить принципу правової визначені.

За вказаних обставин, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З врахуванням наведеного, ухвала Ужгородського міськрайонного суду від 18 квітня 2018 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 379, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_1, в інтересах якої діє адвокат Іскоростенський Дмитро Анатолійович - задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 18 квітня 2018 року - скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та витребування майна з чужого незаконного володіння - направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 20 вересня 2018 року.

Головуючий :

Судді :