Ухвала

21 вересня 2018 року

м. Київ

справа № 641/4452/17

провадження № 61-44191ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 13 серпня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Попрас ЮліяВікторівна, про розірвання договору дарування та визнання його недійсним, за позовом третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_6 про виселення,

ВСТАНОВИВ:

11 вересня 2018 року скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали засобами поштового зв'язку касаційну скаргу на рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 13 серпня 2018 року у вищевказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, визначеному підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3574-VІ в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року (далі - Закон України «Про судовий збір»).

Разом із цим ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в касаційній скарзі зазначено клопотання про звільнення їх від сплати судового збору за подання касаційної скарги або відстрочення їм сплати судового збору з посиланням на те, що ОСОБА_1 є особою похилого віку, пенсіонеркою та отримує мінімальну пенсію, а ОСОБА_2 на даний час не працює.

У задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Надана ОСОБА_1 копія пенсійного посвідчення про отримання пенсії за віком не є належним доказом того, що вона дійсно позбавлена можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у встановленому законом розмірі.

Отже, наведені у клопотанні доводи не дають підстав для його задоволення, оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не надано жодних належних доказів на підтвердження їх матеріального стану, зокрема довідки про доходи чи їх відсутність у 2017 році, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи встановлений законом обов'язок сплатити судовий збір та відсутність у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявників стосовно можливості звернення до суду касаційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати касаційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у липні 2017 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 600 грн) (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 оскаржують судові рішення в повному обсязі, отже, судовий збір за подання касаційної скарги за первісними позовними вимогами за дві вимоги немайнового характеру (розірвання договору дарування та визнання його недійсним) становить 2 560 грн (1 600 грн х 0,4) + (1 600 грн х 0,4)) х 200 %), за зустрічними позовними вимогами за одну вимогу немайнового характеру (виселення) - 1 280 грн (1 600 грн х 0,4) х 200 %), а всього 3 840 грн.

Враховуючи наведене, заявникам слід сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у розмірі 3 840 грн, який має бути перерахований або внесений за реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, ЄДРПОУ - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, рахунок отримувача - 6007, ККДБ - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду оригінал квитанції (платіжного доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393, ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Комінтернівського районного суду міста Харкова від 23 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 13 серпня 2018 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. А. Стрільчук