Справа № 361/3323/18
Провадження № 2/361/2241/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Радзівіл А.Г.,

за участю секретаря Бас Я.В.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, оспорювання батьківства,

встановив:

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 треті особи: Служба у справах дітей Броварської міської ради Київської області, Броварський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про розірвання шлюбу, виключення відомостей з актового запису про батька дитини.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що 18 липня 2015 року між ним і відповідачем ОСОБА_3 зареєстровано шлюб, від подружнього життя у них народився син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, він був записаний батьком дитини. В період подружнього життя позивачу стало відомо, що між ним та дитиною відсутня кровна спорідненість, за його ініціативою були проведені аналізи ДНК, які підтвердили даний факт. Внаслідок вказаних обставин, а також внаслідок різних поглядів на сімейне життя, спільне існування та ведення спільного господарства у сторін виникали конфлікти, що набули систематичного характеру. Позивач вважає, що подальше проживання з відповідачем однією сімєю та збереження шлюбу не можливе. На даний час, сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, дитина проживає з матірю. У звязку із вищенаведеним позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просив розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстрований 18 липня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 595, а також виключити відомості з актового запису № 62 від 15 січня 2016 року зробленого відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області про батька ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 про народження ОСОБА_4, який народився ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київській області від 03 липня 2018 року провадження у вказаній справі відкрито за загальними правилами позовного провадження, призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовчому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі, не заперечувала проти його задоволення, просила змінити прізвище після розірвання шлюбу на дошлюбне Господаренко.

Третя особа представник Служби у справах дітей Броварської міської ради Київської області в підготовче засідання не зявився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Третя особа - представник Броварського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області в підготовче засідання не зявився, до суду надійшов лист про розгляд справи без участі представника третьої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, вислухавши пояснення позивача та відповідача, повно і всебічно зясувавши обставини справи, дослідивши надані докази, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, 18 липня 2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - Господаренко) ОСОБА_5 зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 595, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ОК № 184016, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області.

Відповідно до свідоцтва про народження серії І-ОК, № 314544, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, 12 січня 2016 року народився ОСОБА_4, актовий запис № 62, його батько ОСОБА_1, мати ОСОБА_3.

Згідно результатів аналізу ДНК імовірність батьківства між дитиною ОСОБА_4 та батьком ОСОБА_1 0%, ОСОБА_1 виключається як біологічний батько дитини (а.с.7-8).

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони остаточно припинили сімейні відносини, не ведуть спільного господарства,продовжувати подальше спільне життя не бажають, від застосування заходів щодо примирення відмовляються, збереження шлюбу суперечить їх інтересам та інтересам їх дитини.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя від 21 грудня 2007 року № 11 передбачено, що охорона сімї державною полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене та враховуючи ті обставини, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач не заперечує, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, а шлюб між позивачем та відповідачем розірванню, оскільки подальше збереження шлюбу без взаємної згоди - є неможливим та буде суперечити інтересам сторін.

Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. № 3 Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Позивач стверджує, що в нього існують сумніви щодо кровного споріднення з дитиною ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, відповідно до результатів аналізу ДНК позивач ОСОБА_1 виключається як біологічний батько дитини ОСОБА_4

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки відповідач не заперечує проти задоволення позову, до суду жодних спростовуючих доказів не надала, суд вважає доведеним факт відсутності кровної спорідненості відповідача та дитини, батьком якої він записаний, а тому позов підлягає задоволенню в цій частині.

Керуючись ст. 141, ч. 1, 4 ст. 206, ст.ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

вирішив:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстрований 18 липня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 595.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідача змінити на Господаренко.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про оспорювання батьківства - задовольнити.

Зобов'язати відділ реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області виключити відомості про батька ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 з актового запису № 62 від 15 січня 2016 року про народження ОСОБА_4, який народився ІНФОРМАЦІЯ_1.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.