Провадження № 2/522/3561/18
УХВАЛА

07 вересня 2018 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Вадуцкої В.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Астарта», третя особа приватний нотаріус ОМНО ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання недійсними кредитного договору та договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси з 11.10.2012 року знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Астарта», третя особа приватний нотаріус ОМНО ОСОБА_2, ОСОБА_3, про визнання недійсними кредитного договору та договору іпотеки.

Ухвалою суду від 05.07.2016 року (с. Ільченко Н.А.) позовну заяву ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Астарта» про визнання недійсними кредитного договору та договору іпотеки залишено без розгляду.

Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 26.07.2017 року ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 05.07.2016 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.08.2017 року вказана справа була передана судді Ільченко Н.А. для продовження розгляду.

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 27.03.2018 року №901/0/15-18 про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Приморського районного суду міста Одеси у звязку з поданням заяви про відставку, на підставі службової записки помічника судді Ільченко Н.А. Іванової О.І., з метою дотримання розумних строків розгляду справи, недопущення порушень законних прав та інтересів громадян та законних інтересів сторін по справі, згідно розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси було здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Справа надійшла до провадження судді Домусчі Л.В.. Ухвалою суду від 08.05.2018 року справу було прийнято до провадження та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

09.07.2018 року від представника позивача ОСОБА_5 (по ордеру серії ОД №264908 від 05.07.2018 року) до суду надійшло клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, на вирішення експертів просила поставити наступні питання:

- чи здійснено підпис у договорі іпотеки від 25.03.2009 року, оформленому між КС «Астарта» та від імені ОСОБА_1, посвідченому приватним нотаріусом ОМНО ОСОБА_2, зареєстрованому в реєстрі за №857 ОСОБА_1 чи іншою особою?;

- чи здійснено підпис в кредитному договорі №АНП-00000013 від 25.03.2009 року, оформленому між КС «Астарта» та від імені ОСОБА_1 ОСОБА_1 чи іншою особою?;

Проведення експертизи просила доручити експертам ОНДІСЕ МЮУ, витрати за проведення експертизи просила покласти на позивача.

Також вважає, що для проведення обєктивного експертного дослідження є необхідність у витребуванні доказів:

- у КС «Астарта» інформації щодо наявності кредитної справи ОСОБА_1 за кредитним договором №АНП-00000013 від 25.03.2009 року, оформленому між КС «Астарта» та від імені ОСОБА_1, надати її до суду та оригінал вказаного кредитного договору;

- приватного нотаріуса ОМНО ОСОБА_2 договору іпотеки від 25.03.2009 року, оформленому між КС «Астарта» та від імені ОСОБА_1, посвідченому приватним нотаріусом ОМНО ОСОБА_2, зареєстрованому в реєстрі за №857, та реєстр для реєстрації вчинення нотаріальних дій приватного нотаріуса ОМНО ОСОБА_2, у якому зареєстровано договір іпотеки від 25.03.2009 року реєстровий №857.

Розгляд справи, призначений на 09.07.2018 року, був відкладений на 03.09.2018 року у звязку з неявкою учасників процесу.

У судове засідання 03.09.2018 року сторони не зявились, були сповіщені про час та місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду не повідомили. Від представника позивача до суду повторно 03.09.2018 року надійшло клопотання про призначення по справі судової експертизи та витребування доказів, які просила розглянути за їх відсутності.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Крім того, на вимогу зазначених норм процесуального права, датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності осіб, які беруть участь у справі, є дата складення повного судового рішення.

У звязку з цим, датою складення цього судового рішення є 07 вересня 2018 року.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення осіб, які були присутні у судовому засіданні, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Як вбачається з положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

У відповідності до ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобовязання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно частин 1 3 статті 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

У відповідності до частини 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Призначення експертизи судом є обовязковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обовязковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоровя; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно ч.2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Пунктом 15 Перехідних положень передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи : подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Отже, до початку функціонування в України Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді.

Між тим суд вбачає, що подані клопотання про призначення експертизи та витребування доказів подані через електронну почту та містять копії підпису представник позивача.

На виконання ч. 8 ст. 14 ЦПК України, представником позивача подані документи не були належним чином засвідченні електронним цифровим підписом у відповідності до Закону України «Про електронний цифровий підпис».

Таким чином, суд приходить до висновку, що подані клопотання не є належним чином підписаними.

Також, згідно ч. 3 ст. 117 ЦПК України, за подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом. Документ, що підтверджує сплату судового збору, додається до заяви.

Дослідивши клопотання про забезпечення доказів, судом встановлено, що до них не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про забезпечення доказів або позову фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, сума судового збору за подання заяви про забезпечення доказів складає 352 грн. 40 коп..

Суд вбачає, що предметом спору є визнання недійсними кредитного договору та договору іпотеки, укладених між ОСОБА_1 та КС «Астарта». Як підставу для визнання спірних договорів недійсним позивачем зазначено те, що вказані договори він не оформляв та не підписував, будь-яких коштів від кредитної спілки не отримував та нерухоме майно в заставу не передавав.

Судом встановлено, що ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 18.12.2012 року вже призначалась судова почеркознавча експертиза за тими ж самими питаннями (т.1, а.с.91-92).

08.04.2013 року матеріали цивільної справи були повернуті до суду з повідомленням експерта про неможливість надання висновку за матеріалами справи (т.1, а.с.100)

Ухвалою суду від 15.07.2015 року по справі знову було призначено судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої також були поставлені питання щодо справжності підпису ОСОБА_1 в оскаржуваних договорах (т.1, а.с.159).

22.02.2016 року матеріали цивільної справи були повернуті до суду з повідомленням про неможливість надання висновку (т.1, а.с.160).

Також у матеріалах справи міститься завірена копія висновку спеціалісту №611 від 23.07.2012 року по проведенню почеркознавчого дослідження на предмет виконання підписів та рукописних записів ОСОБА_1 в оскаржуваних договорах, згідно якого підписи були виконанні саме ОСОБА_1 (т.1, а.с.41-46).

При цьому суд враховує, що строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання).

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Згідно до розяснень Пленуму ВССУ у постанові від 17.10.2014 року №11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» (пункт 3), оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід звернути увагу на те, що не можна покладати відповідальність за тривалий розгляд справи використання ними процесуальних засобів, передбачених законодавством, для здійснення свого захисту. Разом із тим слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов'язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

Відповідно до частини другої статті 106 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" за безпідставне затягування або невжиття суддею заходів щодо розгляду заяви, скарги чи справи протягом строку, встановленого законом, суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Отже, суд враховує, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Таки чином, з урахуванням неналежного оформлення поданих клопотань, тривалих строків розгляду справи (з 2012 року), суд відмовляє у задоволенні клопотання представника позивача про призначення експертизи та витребування доказів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3-13, 14, 43, 48, 49, 62, 81,83, 89, 95, 103, 104, 116, 183, 209, 258-260, 353 ЦПК України суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів - відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суд розяснює право на надання заперечень при оскарженні рішення суду.

Суддя Домусчі Л.В.