У х в а л а

23 серпня 2018 року

м. Київ

справа № 363/1295/16-ц

провадження № 61 - 42164ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лесько А. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 23 січня 2018 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 11 липня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл надвірної будівлі в натурі,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом,у якому просила суд виділити їй ? частини приміщення сараю АДРЕСА_4

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 23 січня 2018 року, залишеною без змін постановою Апеляційного суду Київської області від 11 липня 2018 року, призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

- яка дійсна вартість будівлі сараю АДРЕСА_2 на момент проведення експертизи?

- чи можливий розподіл будівлі сараю «Б» між ОСОБА_2та відповідачемОСОБА_1у співвідношенні ? частини - частка позивача та ? частка відповідача, враховуючи технічний стан будівлі?

- які перепланування необхідно виконати для розподілу будівлі?

- визначити варіанти розподілу в натурі будівлі сараю «Б» що знаходиться в АДРЕСА_1, у спосіб, який передбачатиме чітке розмежування частки ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 (3/4площі будівлі) та частки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 (1/4 площі будівлі)?

- визначити розмір грошової компенсації, яку один із співвласників повинен буде сплатити на користь іншого в разі відхилення від власної ідеальної частки будівлі сараю «Б» в результаті її розподілу в натурі?

- визначити розмір грошової компенсації, яку один із співвласників повинен буде сплатити іншому у разі, якщо спірна будівля не підлягає розподілу в натурі?

Проведення судової експертизи доручено ТОВ «Судово-експерта компанія «АЛІНГЕЗ».

09 серпня 2018 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу наухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 23 січня 2018 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 11 липня 2018 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Право касаційного оскарження передбачене статтею 389 ЦПК України.

Пунктом 2 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо: касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Ураховуючи викладене, касаційна скарга не може бути прийнята до провадження, оскільки ухвала Вишгородського районного суду Київської області від 23 січня 2018 року, яка залишена без змін постановою Апеляційного суду Київської області від 11 липня 2018 року, не підлягає касаційному оскарженню, оскільки не входить до переліку судових рішень, які відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України можуть бути оскаржені у касаційному порядку.

Керуючись статтею 389, пунктом 1 частиною другої статті 394 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 23 січня 2018 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 11 липня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл надвірної будівлі в натурі.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. О. Лесько