Провадження № 2-зз/761/14/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Голопич Н.Р.,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛО-БУД», треті особи: Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про скасування свідоцтва про право власності на квартиру, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа.

Відповідачем ОСОБА_6 подано заяву про скасування заходів забезпечення позову, а саме скасування арешту на майно - квартиру АДРЕСА_1 в. Києві. Відповідач зазначає, що позивачка ОСОБА_7 відверто зловживаючи своїм правом на звернення до суду, замовчуючи факти і правовідносини, які вже були встановлені і їм була надана належна правова оцінка вводить суд в оману. Вона вже зверталась до суду з позовами про встановлення права власності на ? частину спірної квартири і в задоволенні позову було відмовлено. В межах розгляду справи також було накладено арешт на квартиру і був скасований 27.02.2017 р. Зважаючи на те, що позови є тотожними, встановлені обставини, які не підлягають доказуванню арешт на спірне майно необхідно скасувати.

Представник відповідача підтримав клопотання. Додатково пояснив, що спору між сторонами не існує, його вирішено про що свідчать судові рішення. Права власника квартири порушуються, він не має можливості розпоряджатися майном. Позивач дійсно зловживає правами на звернення до суду.

Представник позивача зазначив, що заходи забезпечення позову застосовані судом мають зберігатися до набрання законної сили рішення суду по суті спору.

Інші учасники справи в судове засідання не з»явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Вислухавши доводи представника позивача, представника відповідача ОСОБА_2 суд вважає встановленим наступне.

Так позов було подано до суду 23.03.2017 р.

Разом із позовом надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно - квартиру АДРЕСА_2, що належить відповідачу ОСОБА_2.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.06.2017 р. заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_3.

25.01.2018 р. у зв»язку із набранням чинності змін до ЦПК України (в редакції від 30.10.2017 р.) в судовому засіданні вирішено питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В підготовчому засіданні вирішувалось питання про залучення третіх осіб до участі в справі.

Також представником позивача змінено предмет позову та зменшено розмір заявлених вимог.

Предметом розгляду даної справи є скасування свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_4, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 14.08.1998 р. на ім»я відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідач зазначає, що спір між сторонами вирішено, а отже і відсутні підстави для забезпечення позову.

Слід зазначити, 08.06.2017 р. судом застосовано захід забезпечення позову, зокрема, у зв»язку з тим, що неприйняття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Станом на день розгляд заяви про скасування засобів забезпечення позову зробити висновок про відсутність спору між сторонами не можливо, оскільки сторони не надавали пояснення по суті справи, не зазначали обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, не досліджувались письмові докази.

Також не вирішувались питання про залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або наявність підстав для застосування положень ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як свідчить позовна заява ОСОБА_8, остання вважає себе співвласником спірної квартири, а видачу свідоцтва про право власності на нерухоме майно на відповідача ОСОБА_6 неправомірним, а отже в розумінні вимог чинного законодавства не позбавлена права доведення в суді переконливості своєї позиції під чпс розгляду справи по суті.

Скасування заходів забезпечення позову на даному етапі розгляді справи і з підстав зазначених ініціатором клопотання, зважаючи на предмет доказування, на думку суду, не є доцільним, оскільки такі заходи були застосовані судом з метою визначеною чинним законодавством.

Проте, зазначене не позбавляє ініціатора клопотання права повторного звернення з відповідною заявою згідно до положень ч. 6 ст. 159 ЦПК України при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. 159 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до вказаного суду протягом п»ятнадцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: