Номер справи 623/1801/18
Номер провадження 2/623/814/2018
РІШЕННЯ

іменем України

18 вересня 2018 року м. Ізюм

Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Одарюка М.П.

за участю: секретаря судового засідання Костенко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюм цивільну справу № 623/1801/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Зміст позовних вимог, пояснення сторін.

21 червня 2018 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, в обґрунтування позову посилається на те, що 01 липня 1984 року уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Позивачка вказує на те, що з 2003 року шлюбні відносини з відповідачем припинені, сім'я розпалася. Відповідач фактично створив нову сім'ю. Домовитись з ним про розірвання шлюбу в відділі ДРАЦС не можливо.

Позивачка надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі позовні вимоги просить задовольнити у повному обсязі, судові витрати залишає за собою.

Відповідачка в судове засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про що свідчать поштові повідомлення про повернення викликів суду з поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання», відзив на позовну заяву суду не надавав, заяви про розгляд справи у його відсутність суду не надсилав.

Неявка у судове засідання будь -якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання , не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених ст. 223 ЦПК України.

Частиною 8 статті 178 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи викладене суд вважає за можливе розглянути справи без не з`явившихся сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що 01 липня 1984 року у Палаці одруження «Дзержинський» м. Харкова зареєстровано шлюб між учасниками справи, актовий запис № 1407.

Сторони припинили подружні відносини з 2003 року, оскільки відповідач фактично створив нову сім'ю. Спільне господарство не ведеться, втрачені фізичні та духовні зв'язки.

У відповідності до статті 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги припинення сімейних стосунків та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Позивач вказує суду, що сумісне подружнє життя не склалося,причиною розірвання шлюбу стало те, що відповідач створив нову сім'ю. Позивачка примирення вважає не можливим, оскільки це суперечитиме її інтересам.

Норми права, що регулюють правовідносини під час розгляду справи.

У відповідності до ст. 5 Протоколу 7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

У відповідності до статті 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги припинення сімейних стосунків та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 2 ст.114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Таким чином, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити своє шлюбне прізвище «Крамар».

Керуючись статтями ст.ст. 12, 13, 77,81, 141,264,265,268ЦПК України , суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 01 липня 1984 року, у Палаці одруження « Дзержинський» м. Харкова , актовий запис № 1407.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці її шлюбне прізвище « Крамар».

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області або безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Ізюмського міськрайонного суду М.П. Одарюк