Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/5959/18

Провадження №: 2/755/3553/18

"14" червня 2018 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ластовки Н.Д.,

за участю секретаря Юдицького К.О.,

розглянув у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва на підставі наявних у суду матеріалів у порядку спрощеного провадження без виклику сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди у зв'язку із залиттям, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності № НОМЕР_5 від 10 листопада 2006 року. З вини відповідача 07 травня 2017 року квартиру АДРЕСА_2 було затоплено мешканкою квартири АДРЕСА_2. Оскільки, на день затоплення позивач перебувала поза межами міста Києва, про факт затоплення повідомила сусідка із квартири АДРЕСА_7 Одразу по поверненню в місто Київ, позивач звернулася до Житлово-експлуатаційної дільниці № 40, якою проведено обстеження квартири АДРЕСА_2, про що складено відповідний акт від 11 травня 2017 року. Після складеного відповідного акту, позивач звернулася до відповідача щодо відшкодування завданої шкоди, однак ОСОБА_2, відмовилася компенсувати її. Оскільки відповідач не бажає добровільно відшкодувати завдану шкоду, позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на її користь збитки в розмірі 26 338,00 грн, та судові витрати по справі в розмірі 704,80 грн.

Ухвалою від 02 травня 2018 року Дніпровським районним судом м. Києва було відкрите провадження у справі в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Позивачем ОСОБА_1 ухвалу суду від 02.05.2018 року про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного провадження та позовну заяву з додатками, отримано особисто 10 травня 2018 року, про що свідчить поштове повідомлення.

Відповідач ОСОБА_2 ухвалу суду від 02.05.2018 року про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного провадження та позовну заяву з додатками отримала особисто 30 травня 2018 року, про що свідчить поштове повідомлення.

Третя особа ОСОБА_3 ухвалу суду від 02.05.2018 року про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного провадження та позовну заяву з додатками отримала за довіреністю 11 травня 2018 року, про що свідчить поштове повідомлення.

12 червня 2018 року від відповідача ОСОБА_2, надійшов відзив на позовну заяву про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, мотивуючи свій відзив тим, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. В позовній заяві позивач зазначає, що зверталася до відповідача, щоб останій відшкодував завдану шкоди, однак ці обставини не відповідають дійсності. Відповідчем було запропоновано врегулювання спору мирним шляхом в усній формі, нащо отримано було відмову від позивача. Доведення факту звернення та намагання врегулювати питання відповідач не має змоги, оскільки звернення відбувалося в усній формі. Відповідач готова була найняти працівників та відремонтувати пошкодження які були завдані в результаті залиття. Однак, від позивача отримала категоричну незгоду та позивач висловила в усній формі думку про відшкодування збитків виключно у грошовому еквіваленті. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинківта прибудинкових територій, що затверджено наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири та з актом мають бути ознайомлені мешканці квартири. Дана інформація в акті відсутня. Огляд квартири працівниками ЖЕД по факту залиття квартири проводився 07 травня 2017 року, фактично акт отримано у приміщенні ЖЕК-407, 11 травня 2017 року. Однак відповідач не заперечує проти відшкодування збитків, але у випадку якщо позивачем буде надано докази доведення факту залиття квартири саме з вини відповідача. Щодо суми збитків, то із даною сумою відповідач не погоджується в повній мірі, оскільки розрахунки зробленні на всю площу житлової кімнати, як зазначено у підсумковій відомості ресурсів, а саме 100 м2 житлової площі. Оцінки завданих збитків спеціалістом в даній сфері не зроблено, є лише розрахунки вартості проведення будівельних робіт ТОВ «Інпроект» та вартість матеріалів для здійснення будівельних робіт.

У відповідності до гл. 10 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи.

Частина 2 даної статті вказує, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін».

При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України «Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Таким чином суд приходить до висновку про доцільність проведення спрощеного позовного провадження у даній справі без виклику сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 належить на праві власності квартира АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності № НОМЕР_5 від 10 листопада 2006 року, загальною площею 28,79 м2. (а.с.36)

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири за адресою АДРЕСА_2, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власників на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна. (а.с. 47-48)

07 травня 2017 року квартиру АДРЕСА_2, було залито водою з вини мешканців квартири АДРЕСА_2 по вулиці Березняківській у місті Києві.

Як вказано в позовній заяві позивач була відсутня у місті Києві на момент залиття. Однак сусідка із квартири АДРЕСА_1 «б», повідомила позивача про затоплення її квартири. Позивач ОСОБА_1, одразу по поверненню до міста Києва, звернувся до Житлово-експлуатаційної дільниці № 40 з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття квартири АДРЕСА_2.

Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше.

11 травня 2017 року комісією ЖЕД-407 «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району міста Києва» у складі: головного інженера ЖЕД-407 ОСОБА_4, майстра т/д 5 ОСОБА_5, майстра по ремонту ОСОБА_6, був складений акт про наслідки залиття квартири АДРЕСА_2, та перелік пошкодженого приміщення. (а.с.37)

Відповідно до акту від 11.05.2017 року комісійним обстеженням встановлено, при перевірці комісією встановлено, що приміщення квартири АДРЕСА_2, залито вище розташованою квартирою АДРЕСА_2, власник якої є ОСОБА_2 Заявка поступила на Аварійну службу Дніпровського р-ну м. Києва від 07.05.2017 року о 07 год. 29 хв., в 08 год. 20 хв. по приїзді в кв. АДРЕСА_2 на кухні була мокра підлога, сантехнічне обладнання знаходиться в задовільному стані. Внаслідок залиття в квартирі АДРЕСА_2, пошкоджено такі приміщення: Кухня 5,7 м2 (стеля - водоемульсійне фарбування; стіни - шпалери) житлова кімната 16,7м2 (стеля - водоемульсійне фарбування; стіни - шпалери). Опоряджувальні роботи в квартирі проводилися 2012 році. (а.с.37)

Згідно ч.4 ст. 319 ЦК України та ст. 151 Житлового кодексу України, власність зобов'язує, громадяни, які мають у приватній власності житловий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Згідно статті 323 ЦК України передбачено, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що на споживача покладені наступні обов'язки: своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини та за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.

Відповідно до ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить.

Відповідно ст. 383 ЦК України, передбачено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартири, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Згідно Локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на визначення розміру збитку для проведення відновлюваних робіт приміщень житлового будинку АДРЕСА_2, складає 26 338, 00 грн., складеним інженером- проектувальником ОСОБА_7 (кваліфікаційний сертифікат серія НОМЕР_3) . (а.с. 38-45)

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Розглядаючи спір про відшкодування заподіяної шкоди, суд повинен з'ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв'язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Аналізуючи вищевикладене, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що залиття квартири АДРЕСА_3 у місті Києві відбулося з вини відповідача, в своєму відзиві відповідач зазначає, що нею було запропоновано позивачу найняти працівників та відремонтувати пошкодження, які були завдані в результаті залиття, між заподіяною шкодою та неправомірними діями відповідача є прямий причинно - наслідковий зв'язок, а тому завдана майнова шкода підлягає повному відшкодуванню за рахунок відповідача, в порядку ст. 1166 ЦК України. Тому суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, оскільки є обґрунтованим та доведеними. Суд присуджує стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1, збитки в розмірі 26 338,00 гривень завданої внаслідок залиття квартири. В частині позовних вимог щодо стягнення з відповідача на корить позивача судових витрат в розмірі 704,80 грн., задоволенню не підлягає, оскільки при подачі позову до суду, позивач не поніс витрати пов'язані зі сплатою судового збору. Згідно квитанцій №0.0.927709330.1; №0.0..1 було сплачено судовий збір на загальну суму 704,80 грн., громадянином ОСОБА_8, який є чоловіком третьої особи. Тому суд присуджує стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Керуючись Конституцією України, Законом України «Про житлово-комінальні послуги», ст. ст. 22, 23, 319, 322, 323, 383, 386, 1166 ЦК України, ст. ст. 7, 10, 12, 19, 76, 81, 133, 141, 265, 274-279, 354 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 26 338,00 грн. (двадцять шість тисяч триста тридцять вісім грн.) 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Позивач: ОСОБА_1, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, паспорт серії НОМЕР_4, адреса: 02152, АДРЕСА_2

Відповідач: ОСОБА_2, адреса: 02152, АДРЕСА_2

Третя особа: ОСОБА_3, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, адреса проживання: 02152, АДРЕСА_2, адреса реєстрації: АДРЕСА_6

Суддя: