У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"07" вересня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільногопроцесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дітьми батьком, який проживає окремо від неї, -

В С Т А Н О В И В :

03 вересня 2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дітьми батьком, який проживає окремо від неї та вказана позовна заява була передана в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до наступного.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

При цьому, статтею 95 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В той же час, додані позивачем до позовної заяви документи не засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 95 Цивільного процессуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За вимог ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог. Він проявляється в матеріально-правовій заінтересованості позивача. Іншими словами, це те матеріальне благо, яке позивач бажає отримати.

Підстава позову - це ті обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і які обґрунтовуються поданими при подачі заяви чи у судовому процесі доказами.

Статтею 161 Сімейного кодексу України передбачено, що якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов'язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 передбачено, що для розв'язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності). Під час розв'язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов'язків матері та батька щодо дитини. Працівник служби у справах дітей за місцем проживання дитини проводить бесіду з батьками та відвідує їх за місцем проживання, про що складає акт за формою згідно з додатком 9. У разі коли батьки дитини проживають у межах різних адміністративно-територіальних одиниць, той із батьків, який подав заяву про визначення місця проживання дитини з ним, звертається до служби у справах дітей за місцем свого проживання для здійснення обстеження його житлово-побутових умов та складення акта обстеження умов проживання згідно з додатком 9. Зазначений акт передається заявником до служби у справах дітей за місцем проживання дитини, працівник якої проводить з ним бесіду. Після обстеження житлово-побутових умов, проведення бесіди з батьками та дитиною служба у справах дітей складає висновок про визначення місця проживання дитини і подає його органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, однією із позовних вимог є: визначення наступних способів участі ОСОБА_1 у вихованні сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 в такому порядку: спілкуватись з дітьми у перші та треті четвер, п'ятницю, суботу та неділю кожного місяця з 10 годин 00 хвилин до 19 годин 30 хвилин, враховуючи графік відвідування дітьми навчальних закладів та гуртків; спільний відпочинок: першу половину літніх канікул дітей проводить з батьком; необмежене спілкування особисто, засобами телефонному, поштового, електронного та іншого засобу зв'язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та дітьми; у разі, якщо святкові дні припадають на день його побачення з дітьми або цей день передує дню побаченню, або є наступним після нього, то такі дні діти проводять з батьком; в день його побачення з дітьми, він має право забирати доньку з дому/школи особисто.

При цьому, з матеріалів позовної заяви вбачається, що Розпорядженням Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації № 132 від 28 березня 2018 року «Про вирішення питання щодо участі батьків у вихованні дітей», ОСОБА_1 було визначено способи участі у вихованні його малолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом спілкування з ними у перші та треті четвер, п'ятницю, суботу та неділю кожного поточного місяця з 10:00 до 19:30 - враховуючи графік відвідування дітьми навчальних закладів та гуртків.

В той же час, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлені позовні вимоги в частині визначення способів його участі у вихованні дітей у розширеному тлумаченні, враховуючи вже визначений Оболонською районною в м. Києві державною адміністрацією графік спілкування батька з дітьми. При цьому, матеріали позовної заяви не містять відомостей в частині звернення позивача до відповідної служби у справах дітей в частині визначення таких способів участі у вихованні дітей, як спільний відпочинок та проведення позивачем святкових та передсвяткових, післясвяткових днів з дітьми, необмежене спілкування особисто, засобами телефонному, поштового, електронного та іншого засобу зв'язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та дітьми враховуючи те, що вказані вимоги не були предметом розгляду на засіданні комісії з питань захисту прав дитини. Крім того, матеріали позовної заяви також не містять підтверджуючих відомостей невиконання або ухилення від виконання Розпорядження Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації № 132 від 28 березня 2018 року «Про вирішення питання щодо участі батьків у вихованні дітей» з боку відповідача, щоб в свою чергу слугувало підставою звернення позивача за захистом своїх прав та інтересів, як батька, до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідністьз алишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 95, 175, 177, 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дітьми батьком, який проживає окремо від неї, залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: