Справа № 709/1262/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2018 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Москаленківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач-1) і ОСОБА_2 (далі - позивач-2) через представника за довіреностями ОСОБА_3 (а.с. 9, 10) звернулися до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до Москаленківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їх мати - ОСОБА_4, яка проживала у с. Москаленки Чорнобаївського району Черкаської області. Заповіту вона не складала та після її смерті відкрилася спадщина на земельні ділянки та житловий будинок з надвірними спорудами. Позивачі вчасно не подали заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори у зв'язку із захворюваннями, а тому, посилаючись на приписи ч. 3

ст. 1272 ЦК України, просили суд визначити їм додатковий строк, достатній для подання заяв про прийняття спадщини.

У судове засідання сторони не з'явилися. Позивачі про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, проте про причини неявки суду не повідомили, заяв чи клопотань не надіслали. Відповідач надіслав лист, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 34).

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

Позивач-1 і позивач-2 є синами ОСОБА_4, що підтверджується копіями свідоцтв про народження від 1 червня 1960 року НОМЕР_1 (а.с. 14) і від 12 грудня 1967 року НОМЕР_2 (а.с. 13) відповідно.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 11 березня 2017 року НОМЕР_3 (а.с. 11).

Згідно з довідкою Москаленківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 23 травня 2018 року № 711 ОСОБА_4 на момент смерті проживала одна і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить:

-земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею

1,63 га, розташована на території Москаленківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що належала їй на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку від 28 грудня 2005 року НОМЕР_4 (а.с. 15);

-земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,2499 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1, що належала їй на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку від

17 листопада 2005 року НОМЕР_6 (а.с. 16);

-земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею

1,63 га, розташована на території Москаленківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що належала їй на підставі державного акта на право приватної власності на землю від 14 червня 2002 року НОМЕР_5 (а.с. 17);

-житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1, що належав їй на підставі свідоцтва про право приватної власності на будинковолодіння від 8 лютого 1991 року № 296 (а.с. 18).

Позивачі своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подали, що пояснили тяжкими хворобами.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 1261 ЦК України, позивачі, як діти спадкодавця

ОСОБА_4, є спадкоємцями першої черги.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 закінчився 11 вересня

2018 року.

Позивачі до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталися, що підтверджується листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 3 серпня 2018 року (вих. № 1001/01-16), відповідно до змісту якого після смерті ОСОБА_4 заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини до нотаріальної контори не надходило, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 33).

Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_4

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацем 4 п. 24 цієї постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилаються позивачі, як на поважні, заслуговують на увагу.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на відсутність інших спадкоємців, враховуючи що вказана спадщина після смерті ОСОБА_4 до цього часу ніким не прийнята, відповідач проти позову не заперечує, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачам додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю

3 (три) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 і ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В.Чубай