Справа № 200/931/16-ц
Провадження №2п/200/77/18
У Х В А Л А

про перегляд заочного рішення

«01» червня 2018 року Бабушкінський районний суду м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Санжаровської Я.В.

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпро заяву представника відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом №81 від 18.11.2015 року засідання комісії 4 РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕ для населення , -

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 жовтня 2017 року по справі № 200/931/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом №81 від 18.11.2015 року засідання комісії 4 РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕ для населення.

В обґрунтування заяви зазначав, що внаслідок невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи та неповному зясуванню обставин, що мають значення для справи, було ухвалено заочне рішення, яке не відповідає нормам процесуального та матеріального права. 18 жовтня 2017 року представник відповідача з поважних причин не зявився у судове засідання , оскільки перебував на лікарняному.

У звязку з чим просить суд, скасувати заочне рішення та призначити розгляд справи у загальному порядку.

Учасники справи в судове засідання не зявилися, причини не явки не повідомили.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 287 ЦПК України, що неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за відсутності сторін.

Суд оглянувши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Як встановлено з матеріалів справи, 18 жовтня 2018 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська, по справі № 200/931/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом №81 від 18.11.2015 року засідання комісії 4 РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕ для населення, ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги позивача задоволено.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до п.4 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як випливає з матеріалів цивільної справи, відповідач був обізнаний про існування даної цивільної справи та надав свої заперечення щодо позовних вимог, які були враховані при ухваленні заочного рішення. До того, ж представником відповідача, при наданні заяви про відкладення судового розгляду у звязку із зайнятістю в іншому процесі, не було надано жодного доказу на підтвердження даної обставини, а отже це не може вважатися поважною причиною для відкладення розгляду справи.

Також, суд звертає увагу на зміст частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а нормою частини 1 статті 81 цього Кодексу встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 1 статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливість відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані докази - заперечення проти позову.

При чому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов'язковим є наявність обох підстав одночасно.

Натомість відповідачем при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, з урахуванням вищенаведеного, вважає за необхідне заяву представника відповідача ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом №81 від 18.11.2015 року засідання комісії 4 РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕ для населення залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску