ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2156/18
провадження № 2/753/3688/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Расуловою А.А., розглянувши в порядку загального позовного провадженні в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

06.02.2018 ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, відповідач) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дочки ОСОБА_4 у твердій грошовій сумі в розмірі 1 500 грн., починаючи з грудня 2017 р.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 27.06.2008, у якому у них народилася дочка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Спочатку їх шлюб був гармонійним, але протягом останніх двох років між сторонами виникають непорозуміння та постійні сварки. Вони не можуть знайти спільної мови щодо участі кожного з них у веденні домашнього господарства, доцільності витрат сімейного бюджету тощо. Відповідач її не розуміє, не підтримує та не проявляє до неї поваги як жінки. Відповідач неодноразово ішов з сім'ї, але потім повертався. У листопаді 2017 р. відповідач, забравши усі свої речі, виїхав з квартири, де вони проживали. З цього часу шлюбні відносини між ними припинилися. З вини відповідача сумісне життя і збереження сім'ї стали неможливими. Після розлучення дитина буде проживати з позивачем, а відповідач зобов'язаний надавати матеріальну допомогу на її утримання. Наскільки відомо позивачу, на сьогодні відповідач працює, має постійний заробіток та додатковий неофіційний дохід.

Позивач подала клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач викликався в судове засідання у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем його проживання, проте до суду він не з'явився, про причини неявки не повідомив, письмовий відзив на позов не подав.

Зважаючи на неявку відповідача в судове засідання та неподання ним відзиву на позов, суд відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Нез'явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши надані позивачем письмові докази, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, зареєстрованому зареєстрованому 27.06.2008 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 721.

Подружжя має малолітню дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1

З позовної заяви вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на сімейні обов'язки між сторонами виникали численні конфлікти та сварки, що призвело до до фактичного припинення шлюбно-сімейних відносин та спільного проживання.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення...

Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку, що між сторонами існує стійкий розлад подружніх стосунків і подальше збереження шлюбу, який не базується на засадах добровільності і на даний час існує лише формально, суперечить інтересам позивача.

Після припинення шлюбних відносин дитина залишилась з матір'ю і перебуває на її утриманні.

Способи виконання батьками обов'язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними (частина 1 статті 181 Сімейного кодексу України).

З позовної заяви вбачається, що відповідач проживає окремо і не бере участі в матеріальному утриманні дитини.

Оскільки сторони не домовились про добровільну участь батька в утриманні дитини, спір про стягнення аліментів підлягає вирішенню судом.

За приписом частини 3 статті 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

При визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, в тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення (ст. 182 Сімейного кодексу України).

Жодних заперечень проти позову та доказів неспроможності сплачувати аліменти у заявленому позивачем розмірі відповідач не подав, а тому суд вважає цілком обґрунтованою вимогу про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 1 500 грн., що становить

Такий розмір аліментів, який наближений до встановленого законом прожиткового мінімуму для дітей віком від 6 років, та становить трохи більше десятої частини статистично визначеної середньої заробітної плати по м. Києву за липень 2018 р. (13 836 грн.), на думку суду є мінімально необхідним для утримання дитини (з урахування рівності обов'язків обох батьків щодо утримання дитини).

За загальним правилом, встановленим частиною 1 статті 191 Сімейного кодексу України, аліменти присуджуються від дня пред'явлення позову.

Аліменти за минулий час можуть бути присуджені, якщо позивач подасть суду докази того, що він вживав заходів щодо отримання аліментів з відповідача, але не міг їх одержати у зв'язку з ухиленням останнього від їх сплати (частина 2 зазначеної норми).

Жодних доказів, які б підтверджували вжиття позивачем заходів щодо отримання аліментів з відповідача, суду не надано, а відтак правові підстави для стягнення аліментів за минулий час відсутні.

Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до вимог статті 141 ЦПК України присуджує позивачу з відповідача судові витрати, які складаються з судового збору, сплаченого за вимогу про розірвання шлюбу.

Позивачі за подання позовів про стягнення аліментів звільнені від сплати судового збору на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір», а тому суд стягує з відповідача судовий збір в дохід держави.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити частково.

Шлюб, зареєстрований 27 червня 2008 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 721, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у твердій грошовій сумі в розмірі 1 500 гривень, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 06 лютого 2018 року, до досягнення дитиною повноліття.

Допустити негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати в сумі 704,80 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в сумі 704,80 грн.

Позивач: ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, рнокпп НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, рнокпп невідомий.

Рішення суду набирає законної сили, якщо після закінчення строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя:

Повне заочне рішення складене 06.09.2018.