ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5794/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"21" червня 2018 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 (02088, АДРЕСА_1) до Київської міської ради (01004, м. Київ ,вул. Хрещатик, 36), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Боса Юлія Петрівна (АДРЕСА_2), Головне територіальне управління юстиції в м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2д) про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2018 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 (02088, АДРЕСА_1) до Київської міської ради (01004, м. Київ ,вул. Хрещатик, 36), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Боса Юлія Петрівна (АДРЕСА_2), Головне територіальне управління юстиції в м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2д) про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності.

Вказана цивільна справа передана до провадження судді Комаревцевої Л.В. 20.06.2018.

За змістом заявлених вимог позивач просить: встановити факт шлюбних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_5 починаючи з 22 листопада 1991 року по 01 січня 2004 року та відповідно з 02 січня 2004 по 12 червня 2004 встановити факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.Встановити факт проживання ОСОБА_2 з ОСОБА_4 однією сім'єю у відповідності до ст. 1264 ЦК України починаючи з 23.11.2010 по 06.06.2017 року. Визнати право власності за ОСОБА_2 на 2/3 частини двохкімнатної квартири № 24 що знаходиться в будинку АДРЕСА_1

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про встановлення факту шлюбних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_5 починаючи з 22 листопада 1991 року по 01 січня 2004 року та відповідно з 02 січня 2004 по 12 червня 2004 встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, позивачем заявлені вимоги без зазначення правових підстав поновлення прав позивача за заявленим способом захисту. В тому числі позивачем не враховано, яким чином підлягають відновленню його права при обраному способі захисту без визначення правових підстав поновлення права.

Згідно із частинами 2 та 2 ст.5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини,які виникли з дня набрання ними чинності.

Разом з тим, позивачем не враховано, що інститут спільного проживання осіб, як чоловіка і жінки, який породжує юридичні наслідки, передбачений Сімейним кодексом України 2004 року і такий факт може бути встановлений лише з 01 січня 2004 року. Сімейний кодекс України був прийнятий 10.01.2002 року. Згідно Прикінцевих положень вказаного кодексу, він набирає чинності одночасно з набранням чинності Цивільним кодексом України. З вступом у дію Сімейного кодексу України втрачає чинність Кодекс про шлюб та сім'ю України.Згідно Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, він набирає чинності з 01.01.2004 року. Зазначене вище передбачено п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» та п. 4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України.

При цьому, зміст позовних вимог не викладено з зазначенням доказів що підтверджують обставини вказані в позові, з посиланням на спаособи захисту, визначені Законом.

Таким чином, в поданій позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивача порушені відповідачем, який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України має особа, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову щодо порушення прав позивача є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, виходячи з правовідносин, що склалися між сторонами, вказати, які права, свободи чи інтереси були порушені та ким саме, чим визначений той засіб захисту права, який просить застосувати позивач, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

В тому числі відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору, не надано підтверджень досудового врегулювання спору, не вказано доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) .

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Київської міської ради (01004, м. Київ ,вул. Хрещатик, 36), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Боса Юлія Петрівна (АДРЕСА_2), Головне територіальне управління юстиції в м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2д) про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності - залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачкою даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Комаревцева Л.В.