Дата документу 06.09.2018
Справа № 334/447/18
Провадження № 2/334/1951/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2018 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого - судді Козлової Н.Ю.,

при секретарі - Манюхіні О.О.,

за участі представника відповідача Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області - Сівокової О.О.,

та співвідповідача ОСОБА_3,

розглянувши у судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3, РНОКПП - НОМЕР_1), який подано представником позивача ОСОБА_5, до Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області (адреса: м. Запоріжжя, вул. Лобановського, буд. 10), Державного підприємства «СЕТАМ» (код ЕДРПОУ 35326253, адреса: м. Київ, вул. Стрілецька, буд 4-6), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1) про визнання електронних торгів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 23.01.2018 року звернулась до суду за допомогою адвоката ОСОБА_5 з позовом до Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів недійсними. В обґрунтування позову зазначає, що 23.07.2016 року Державним підприємством «СЕТАМ» на виконання договору про надання послуг по організації і проведенню електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, укладеного з Дніпровським ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області проведено електронні торги з реалізації майна, яке належить позивачу на праві приватної власності, а саме нежитлове приміщення за адресою АДРЕСА_4 приміщення ІХ. Позивач вважає, що результати електронних торгів, акт про проведення електронних торгів з продажу нежитлового приміщення за вищезазначеною адресою та видане на їх підставі свідоцтво про придбання майна з електронних торгів є недійсними з огляду на допущені при їх проведенні порушення діючого законодавства. В заяві про уточнення позовних вимог, яка надійшла до суду 26.02.2018 року, представник позивача адвокат ОСОБА_5 просить визнати недійсним Протокол проведення електронних торгів № 185485 від 21.07.2016 року, лот № 157893 за ЄДРВП № 47887827, а також визнати недійсним свідоцтво про право власності, серія та номер: 766, видане 11.08.2016 року ОСОБА_3 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Сенченко В.М. на об'єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення за адресою АДРЕСА_4 загальною площею 98,6 кв.м.

25.01.2018 року ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, які вказані в позовній заяві.

Представником відповідача Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області було подано відзив на позовну заяву ОСОБА_4, в якому зазначено про безпідставність та необґрунтованість позовних вимог, наявність усіх необхідних, встановлених законодавством підстав для проведення електронних торгів з приєднанням до матеріалів справи доказів своїх тверджень.

Окрім того, представник відповідача Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області у відзиві на позовну заяву зазначив, що до вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність, якою передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів протягом трьох місяців оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Електроні торги з реалізації нерухомого майна почались 21.07.2016 року та завершились 23.07.2016 р., проте позивач звернулась з позовом до суду про визнання електронних торгів недійсними 23.01.2018 р., тобто з пропуском позовної давності. Вважає, що позовну заяву подано безпідставно, не обґрунтовано та з пропуском позовної давності, тому просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Представник відповідача ДП «Сетам» також надіслав до суду відзив на позовну заяву ОСОБА_4, в якому зазначено, що ДП «Сетам» не погоджується з цим позовом і вважає його безпідставним, необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню. Зазначає, що при проведенні електронних торгів з реалізації належного позивачу майна відповідачами було дотримано усі вимоги чинного законодавства, на момент проведення оскаржуваних електронних торгів у відповідачів були відсутні правові підстави для зняття лота з реалізації, а відтак підстави для визнання вказаних електронних торгів та їх результатів недійсними відсутні.

Крім того, представник відповідача ДП «Сетам» також вказав суду на те, що позивач був обізнаний про наявність виконавчого провадження, передачу майна на електронні торги та їх проведення 21.07.2016 року, але звернувся до суду лише 23.01.2018 року, тобто з пропуском спеціальної позовної давності, встановленою ст. 48 ЗУ «Про іпотеку». У підтвердження доводів відзиву на позовну заяву, представником відповідача додано до матеріалів справи докази правомірності дій відповідачів. На підставі вищезазначеного, представник відповідача ДП «Сетам» також наполягає на відхиленні позовної заяви ОСОБА_4 про визнання електронних торгів недійсними, у повному обсязі.

Відповіді на відзиви на позовну заяву від позивача та її представника до суду не надходили.

У судове засідання позивач та його представник не з'явились. Представник позивача надіслав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі. Позов підтримує та наполягає на його задоволенні.

Представник відповідача Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області Сівокова О.О. та співвідповідач ОСОБА_3 в судове засідання з'явились. Просили відмовити у задоволенні позову у повному обсязі з мотивів, викладених у відзивах на позовну заяву та доданих до справи доказів правомірності вчинення електронних торгів. Окрім того, у судовому засіданні звернулись до суду з заявою про застосування строків позовної давності.

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до приписів ст.ст. 77, 78 ЦПК України докази мають бути належними і допустимими.

Частиною 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Судом встановлено, що 20.06.2013 року між Публічним акціонерним товариством «БАНК КІПРУ» та ОСОБА_4 було укладено кредитний договір № 44/43-133/2013, відповідно до якого ОСОБА_4 було надано кредит в сумі 185 000,00 грн. на строк до 19.06.2018 р., зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами в розмірі, визначеному Договором.

В забезпечення виконання зобов'язань Позичальника за кредитним договором, 20.06.2013 р. між ПАТ «БАНК КІПРУ» та ОСОБА_4 укладено Іпотечний договір. Предметом іпотеки згідно вказаного Іпотечного договору виступало: нежитлове приміщення, будинку торгівлі інв. № 03416, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 приміщення IX та належало на праві власності ОСОБА_4

21.07.2014р. між ПАТ «НЕОС БАНК» (правонаступник ПАТ «БАНК КІПРУ») та ТОВ «Кредитні ініціативи» був укладений договір факторингу.

21.07.2014р. між ПАТ «НЕОС БАНК» (правонаступник ПАТ «БАНК КІПРУ») та ТОВ «Кредитні ініціативи» було укладено Договір про передачу прав за іпотечними договорами, Таким чином, 21.07.2014 р. відбулося відступлення права вимоги за кредитним договором № 44/43-133/2013 від 20.06.2013 р. та вищевказаним Іпотечним договором на користь ТОВ «Кредитні ініціативи».

Внаслідок неналежного виконання обов'язків за кредитним договором, у Позичальника - ОСОБА_7 утворилась заборгованість, у зв'язку із чим на адресу останньої було надіслано вимогу про погашення наявної заборгованості, в якій було повідомлено про розмір заборгованості, а також попереджено про наслідки її невиконання - зокрема, вчинення виконавчого напису і пов'язані із цим додаткові витрати.

23.02.2015року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. було вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за № 2626, який згодом надійшов на примусове виконання до Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області, та 18.06.2015 року було відкрито виконавче провадження ВП № 47887827.

14.09.2015 року державним виконавцем складений акт опису та арешту майна, а саме нежитлового приміщення, будинку торгівлі інв. № 03416, загальною площею 98,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 приміщення IX.

15.01.2016 р. звітом про незалежну оцінку визначено ринкову вартість нежитлового приміщення IX, будинку торгівлі інв.№ 03416, загальною площею 98,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4.

Перше, з трьох проведених електронних торгів цього нежитлового приміщення, розпочалось 10.05.2016 р. та закінчились 12.05.2016 р. безуспішно в зв'язку з відсутністю допущених учасників. Так само скінчились другі торги, призначені на 21.06.2016 р. - 23.06.2016 р. Після проведення двох невдалих торгів, кожного разу на адресу ДП «Сетам» надходили акти уцінки майна (акт уцінки від 20.05.2016 р. № 23742, акт уцінки від 24.06.2016 р. № 27258).

Після надходження на адресу ДП «СЕТАМ» актів уцінки, ДП «СЕТАМ» втретє виставлено на торги Предмет іпотеки - нежитлове приміщення IX, будинку торгівлі інв.№03416, загальною площею 98,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4.

21.07.2016 року розпочались треті торги, а 23.07.2016 року Державним підприємством «СЕТАМ» завершено проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки, а саме вищезазначеного нежитлового приміщення (протокол № 185485, лот № 157893). Торги пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 185485 згідно якого переможцем став учасник № 3, а саме співвідповідач ОСОБА_3.

Майно боржника, стартова ціна якого складала 161 109,50 грн., придбав ОСОБА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, адреса покупця: 69039, АДРЕСА_2, ціна продажу майна 161 109,50 грн. Сума коштів, яка була внесена на рахунок обліку депозитних сум Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області становить 153 054,02 грн., сума гарантійного внеску у розмірі 8 055,48 грн., перераховані на рахунок ДП «СЕТАМ».

За придбане нерухоме майно ОСОБА_3 сплатив суму ціни продажу у розмірі 161 109,50 гривень.

Дані торги відбувались у чіткій відповідності з приписами Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2710/5 від 22.12.2015.

Так, згідно п. 3 розділу VII Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку».

Згідно ст. 43 Закону України «Про іпотеку», Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

З метою дотримання приписів Порядку та Закону України «Про іпотеку» ДП "СЕТАМ" тричі розміщувало повідомлення в місцевих друкованих засобах інформації про реалізацію предмета іпотеки - нежитлового приміщення, що належить позивачу, а саме в газетах «МИГ» (від 28.04.2016 р. № 17, від 02.06.2016 № 22, від 07.07.2016 № 27) та «Запорізька Правда» (від 21.04.2016 № 15, від 02.06.2016 № 21, від 07.07.2016 р. № 26), на офіційному веб-сайті ДП «Сетам».

Крім того, листами № 1551/16-18-16 року від 20.04.2016 року, № 2269/19-18-16 від 31.05.2016 року, № 2851/19-18-16 від 07.07.2016 року ДП «СЕТАМ» повідомляло учасників виконавчого провадження про час, дату, ціну лоту та місце проведення торгів.

Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5 ДП «СЕТАМ» уповноважене на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим цим наказом.

Згідно пункту 10 розділу III Порядку зазначено, Інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку. Тобто документів підготовленими державною виконавчою службою.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Разом з тим відповідно до п. 5 розділу II Порядку державний виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Поряд з цим, відповідно до абзацу 4 пункту 4 Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби.

Отже можна прийти до висновку, що саме державна виконавча служба несе відповідальність за повноту та достовірність інформації, що розміщена в Системі, оскільки Організатор торгів вносить тільки ту інформацію про лот, яка зазначена в заявці органу державної виконавчої служби.

Пунктом 1 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2710/5 від 22.12.2015 визначено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України "Про виконавче провадження". Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Статтею 62 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Згідно із частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини п'ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Разом з тим, на період реалізації майна боржника строк здійснення виконавчого провадження не обчислюється, а тому, строк чинності звіту про оцінку майна у такому виконавчому провадженні також не обчислюється під час реалізації майна.

Так, звітом від 15.01.2016 р. про незалежну оцінку визначено ринкову вартості Нежитлове приміщення IX, будинку торгівлі інв.№03416, загальною площею 98,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4.

Згідно інформаційного повідомлення розміщеного на сайті ДП «СЕТАМ» 18 квітня 2016 року ДП «СЕТАМ» внесено інформацію щодо реалізації Предмет іпотеки - вищезазначене нежитлове приміщення.

Згідно абзацу 2 пунктом 1 розділу II Порядку реалізації арештованого майна, якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги.

Отже, виходячи із системного аналізу наведених норм звіт про оцінку майна є чинним, боржник в поряду визначеному Законом України «Про виконавче провадження» повідомлялася про результати визначення вартості майна, які нею не оскаржені. На момент проведення оскаржуваних електронних торгів у відповідачів були відсутні правові підстави для зняття лота з реалізації, а відтак підстави для визнання вказаних електронних торгів та їх результатів недійсними відсутні.

В постанові Верховного суду України від 13.04.2016 року у справі № 6-2988цс15 зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1 - 3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину ЦК та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

До того ж, згідно висновків, викладених у постанові від 18 листопада 2015 року (справа № 6-1884цс15) Верховного Суду України, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яку повинні встановити суди, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, повинне бути наявне порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Окрім того, дії чи бездіяльність державного виконавця щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення електронних торгів підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бут підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Позивач вважає, що порушено його право зокрема й на оскарження ціни арештованого майна, однак, окрім власних припущень, позивачем та/або його представником не надано суду жодних належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог чинного законодавства з боку державного виконавця чи організатора електронних торгів, а також те, що ці порушення вплинули на результати торгів та права та законні інтереси позивача порушені.

Як встановлено в судовому засіданні, позивачем ОСОБА_4 та її представником не було оскаржено у встановленому законом порядку звіт про незалежну оцінку майна, який був чинним на момент передачі майна на реалізацію (внесення інформації про лот у систему).

Разом з тим, з документів виконавчого провадження чітко вбачається, що державний виконавець повідомив сторони виконавчого провадження про результати оцінки листом від 01.02.2016 року № 2168, що підтверджується реєстром вихідної кореспонденції Ленінського відділу державної виконавчої служби.

12.03.2016 року Ленінським відділом державної виконавчої служби складено довідку про відсутність надходжень повідомлень про оскарження оцінки. 12.03.2016 року виконавчою службою передано заявку на реалізацію Предмета іпотеки. Нежитлове приміщення IX, будинку торгівлі інв.№03416, загальною площею 98,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 яку ДП «СЕТАМ» отримало 18.04.2016 року вх. № 26/861-16.

Проаналізувавши в сукупності зібрані у справі докази, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наявність порушень з боку відповідачів, на які посилається позивач, нею не доведені та не вплинули на результат проведених електронних торгів, відповідачі діяли виключно в межах норм чинного законодавства, тому відсутні підстави для задоволення позову.

Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно зі статтею 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Статтею 258 ЦКУ передбачена спеціальна позовна давність для окремих видів вимог.

Разом з тим, враховуючи правові позиції, викладені у постановах Верховного Суду України від 26.11.2014 у справі № 6-174цс14 та від 28.01.2015 у справі № 6-199цс14, до правовідносин, пов'язаних із організацією та проведенням прилюдних торгів із реалізації предмета іпотеки, на який звернуто стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, застосовуються норми Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель. Іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Передбачений статтею 48 Закону України «Про іпотеку» тримісячний строк для оскарження в суді прилюдних торгів за своєю правовою природою є спеціальною (скороченою) позовною давністю стосовно відповідних позовних вимог осіб, зазначених у цій нормі.

Отже, до відповідних вимог іпотекодержателя, пов'язаних із оскарженням прилюдних торгів, підлягає застосуванню тримісячний строк оскарження, передбачений статтею 48 Закону України «Про іпотеку».

Як вбачається з матеріалів справи, початок спірних торгів відбувся по лотам 21 липня 2016 року, натомість із позовом у цій справі представник позивача звернувся лише 23.01.2018 року, тобто із пропуском передбаченого статтею 48 Закону України «Про іпотеку» строку, хоча останній був обізнаний із проведенням електронних торгів.

Відповідно до частини 1 статті 261 Цивільного кодексу України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення; сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

З урахуванням вищезазначеного суд вважає, що позивачам слід відмовити у задоволені позову також у зв'язку з пропуском строку звернення до суду для захисту порушеного права.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 77, 78, 81, 82, 259, 263, 265 ЦПК України, ст.ст. 203, 215 ЦК України, ст. 43, 48 Закону України «Про іпотеку», ст. ст. 57, 58, 61, 62 Закону України «Про виконавче провадження», суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3, РНОКПП - НОМЕР_1), який подано представником позивача ОСОБА_5, до Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя ГТУЮ у Запорізькій області (адреса: м. Запоріжжя, вул. Лобановського, буд. 10), Державного підприємства «СЕТАМ» (код ЕДРПОУ 35326253, адреса: м. Київ, вул. Стрілецька, буд 4-6), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1) про визнання електронних торгів недійсними - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 07 вересня 2018 року.

Суддя: Козлова Н. Ю.