Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/4302/17
У Х В А Л А

іменем України

14 червня 2018 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

в складі головуючого судді Коренюка В.П.,

при секретарі Подвисоцькій Т.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у м. Коростені Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, третя особа: відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирської області про звільнення майна з-під арешту, -

встановив:

26 жовтня 2017 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, третя особа: відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирської області про звільнення майна з-під арешту.

4 січня 2018 року Коростенським міськрайонним судом Житомирської області ухвалено відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, третя особа: відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирської області про звільнення майна з-під арешту.

Позивач ОСОБА_1, будучи двічі належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, в судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив.

Представник відповідача ОСОБА_2, яка діє відповідно до довіреності від 3 січня 2018 року просила справу розглядати без її участі, про що подала до суду клопотання.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає, що позивач повторно не з'явився до суду без поважних причин.

Згідно з ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій, в зв'язку з чим, дії позивача у вигляді систематичної неявки у судові засідання суд відносить до таких, що суперечать вимогам п.6 ч.2 ст.43 Цивільного процесуального кодексу України, та розцінює їх як зловживання учасником справи своїми процесуальними правами, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Згідно ч.5 ст.223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно п.3 ч.1 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадків, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню справи.

Позивач не повідомив суд про причини неявки та від нього не надходила до суду заява про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч.1 ст.210 Цивільного процесуального кодексу України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 8 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

У своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Неявка в судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред'явленого позову.

На підставі наведеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача без поважних причин, відсутності повідомлення про причини не явки та заяви про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Крім того, слід роз'яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

За таких обставин позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 121, 131, 200, 210, 223, 257, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

постановив:

Позов ОСОБА_1 до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, третя особа: відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирської області про звільнення майна з-під арешту - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з цими позовними вимогами.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

У відповідності до пп. 15.5) п.п.15 п. 1 розділу ХШ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області ОСОБА_3