печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2018 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Литвинової І. В.,

при секретарі судових засідань Чепізі Є. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Національного банку України, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Громадська організація «Спілка вкладників АТ «Дельта Банк» про визнання недійсним договору застави майнових прав, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач у вересні 2017 року звернулася до суду із вказаним позовом, у якому просила суд визнати недійсним договір застави майнових прав від 04.03.2014 № 08/ЗМП, укладений між ПАТ «Дельта банк» та Національним банком України.

Ухвалою судді від 08.09.2017 у справі відкрито провадження /а. с. 29/.

На підставі норми пункту 9 частини 1 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України від 18.03.2004 № 1618-IV у редакції Закону від 03.10.2017 № 2147-VIII, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу (15.12.2017), розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У судове засідання 17.04.2018 представник позивача ОСОБА_3, будучи повідомленою належним чином про час, дату і місце його проведення, під розписку, не з'явилася, як і у судове засідання, призначене 21.05.2018, про яке повідомлені засобами поштового зв'язку, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, та шляхом отримання sms-повідомлення, повторно не прибула ні вона, ні позивач особисто /а. с. 161, 174, 175, 179, 180/.

Оскільки вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі, як визначено частиною 5 статті 130 ЦПК України, та згідно з наданими позивачем повноваженнями, перелік яких визначений у довіреності від 04.09.2017, посвідченій приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Третяк А. О., зареєстрованою у реєстрі № 1268, дійсною до 04.09.2020, за аналогією здійснення процесуальної дії - повідомлення представника позивача можна вважати повідомленням її довірителя, оскільки остання не повідомляла суд про скасування вказаної довіреності.

Відповідно до частини 3 статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Тобто, належним чином повідомлений позивач та її представник повторно не з'явилися у судове засідання та не подали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Представники від інших учасників справи не з'явилися також у судове засідання, про час, дату і місце проведення якого повідомлялися належним чином - під розписку після судового засідання (17.04.2018) та засобами поштового зв'язку /а. с. 169, 176-180/.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про наявність правових підстав залишити позов без розгляду, виходячи з наступного.

Положеннями статті 13 ЦПК України встановлено позицію диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

За частиною 1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Згідно з приписами пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, суд вбачає достатність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 14, 20 Цивільного кодексу України, ст.ст. 1-13, 257, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Національного банку України, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Громадська організація «Спілка вкладників АТ «Дельта Банк» про визнання недійсним договору застави майнових прав - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Повний текст ухвали суду складено 29.05.2018.

Суддя І. В. Литвинова