Справа №752/2994/18
Провадження № 2-о/752/240/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17.05.2018 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.

з участю секретаря - Якушко Т.А,,

заявниці - ОСОБА_1,

заінтересованої особи - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

заявниця звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме просила встановити факт, що вона є рідною донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5.

Заява обгрунтована тим, що заявниця та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2) є рідними сестрами. Їх батьками були: ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Проте в її Свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 власне ім»я матері помилково записано «ОСОБА_3» замість «ОСОБА_3», а по батькові матері помилково записано «ОСОБА_3» замість «ОСОБА_3».

В свідоцтві про народження її сестри серії НОМЕР_2 власне ім»я матері також помилково записано «ОСОБА_3», а по батькові «ОСОБА_3» замість «ОСОБА_3».

ІНФОРМАЦІЯ_5. мати заявниці померла і після її смерті відкрилась спадщина на все її майно.

Заявниця зазначає, що вона звернулась до Другої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки існують розбіжності в написанні власного імені та по батькові матері в Свідоцтві про її смерть та в Свідоцтві про народження.

З метою в подальшому оформлення своїх спадкових справ заявниця звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

В ході судового розгляду заявниця та заінтересована особа підтримали подану заяву, просили її задовольнити, посилаючись на те, що розбіжності у написанні власного імені та по батькові їх матері перешкоджають у визначений законом спосіб оформити спадкові права.

Вислухавши заявницю, заінтересовану особу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5. померла ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка с.Журжинці Лисянського району Черкаської області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м.Києві.

Відповідно до Свідоцтва про одруження від 19.02.1950 р., виданого Ходосіївською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_3, 1928 р. народження, уродженка с.Журжинці Лисянського району Київської області перебувала у шлюбі з ОСОБА_4, 1923 р. народження. Дошлюбне прізвище «ОСОБА_3».

ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4. в с.Ходосіївка, Києво-Святошинського району Київської області, що підтверджується Свідоцтвом про народження від 19.06.1950 р., виданого Ходосіївською сільською радою Київської області.

Її батьками згідно Свідоцтва є: батько - ОСОБА_4, мати - ОСОБА_3.

В подальшому ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_9, зареєстрований 24.01.1970 р. Палацом одруження м.Києва, про що складено актовий запис № 469 і у шлюбі взяла прізвище «ОСОБА_1».

Крім того, факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5., підтверджується наступними доказами: копією трудової книжки, де російською мовою власне прізвище, ім»я та по батькові її власниці зазначено «ОСОБА_3», 1928 р. народження, ордером, виданим 01.02.1963 р. на підставі рішення Жовтневої районної ради м.Києва від 30.11.1962 р. на ім»я ОСОБА_4 на право вселення до АДРЕСА_1.

Як встановлено судом, заявниця у визначений законом спосіб звернулась до Другої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом.

Державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Сташук Ю.С. було відмовлено ОСОБА_1 ув идачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, оскільки в Свідоцтві про смерть ОСОБА_3 та в Свідоцтві про народження заявниці вказані різні власні ім»я та по батькові ОСОБА_3, що перешкоджає встановити належним чином факт родинних відносин.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Згідно з роз"ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих та майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ; встановлення факту не пов»язується з наступним вирішенням спору про право.

В ході судового розгляду знайшов свого підтвердження факт родинних відносин між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 та її матір»ю - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, і зазначений факт підтверджується належними у справі доказами, дослідженими судом, що узгоджуються між собою та з іншими матеріалами цивільної справи.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що заявниця у інший спосіб не може довести факт родинних відносин і зазначені обставини перешкоджають подальшому оформленню нею спадкових прав у визначений законом спосіб, оцінюючи всі досліджені докази в їх сукупності, суд вважає, що заява є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.293, 315 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин за ступенем спорідненості: мати-дочка між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5., а саме, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м.Києва.

Суддя