АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2018 року

м. Харків

справа №646/5061/17

провадження № 22ц/790/4685/18

Апеляційний суд Харківської області у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенко І.С.,

за участі секретаря: Дмитренко А.Ю.,

учасники справи:

позивач: Харківська обласна Кредитна спілка «Слобожанська»,

відповідач: ОСОБА_1,

відповідач: Приватне Підприємство «Рембудмонтаж-ХХІ»,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом Харківської обласної Кредитної спілки «Слобожанська» про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та Приватного Підприємства «Рембудмонтаж-ХХІ» заборгованості за кредитним договором у розмірі 114710,60 грн. за заявою голови правління Харківської обласної Кредитної спілки «Слобожанська» Гончаренко К.С. про забезпечення позову за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02 серпня 2017 року (в складі судді Сорока О.П.),

встановив:

У липні 2017 року Харківська обласна Кредитна спілка «Слобожанська» звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 та Приватного Підприємства «Рембудмонтаж-ХХІ» про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просили стягнути солідарно з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № 8383 від 30.06.2015 року у розмірі 114710,60 грн.

20 липня 2017 року Голова правління ХОКС «Слобожанська» звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, в якій просили накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1.

В обґрунтування вказаної заяви вказував, що на даний момент квартира АДРЕСА_1 належить відповідачу, але на час розгляду справи відповідач може розпорядитись вказаною квартирою, а відомостей про наявність у боржника іншого майна, за рахунок якого можливо погасити борг, позивач не має.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02 серпня 2017 рокузаяву голови правління Харківської обласної Кредитної спілки «Слобожанська» Гончаренко К.С. про забезпечення позову - задоволено частково.

Накладено арешт на частку квартири АДРЕСА_1, в межах суми позовних вимог, яка складає 114 710,60 грн. (солідарно з ПП «РЕМБУДМОНТАЖ-ХХІ»).

В іншій частині - заяву залишено без задоволення.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_3 звернувся на цю ухвалу з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить вказану ухвалу скасувати.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт зазначив, що квартира, яка була арештована оскаржуваною ухвалою була придбана ним у ОСОБА_1 відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 24.12.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Скорбач Я.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 2836. Право власності на дану квартиру за ОСОБА_3 було внесено в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно 24.12.2016 року за № 18273944. Тобто, судом першої інстанції допущено неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, не встановлено дійсного власника арештованого майна.

В судове засідання апеляційної інстанції сторони не з'явились, повідомлялись про час та місце розгляду справи, від апелянта надійшла заява про розгляд справи у його відсутності.

Враховуючи вищенаведене колегія суддів вважає можливим розглядати справу у відсутності сторін.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Задовольняючи частково заяву про забезпечення позову голови правління Харківської обласної Кредитної спілки «Слобожанська» Гончаренко К.С., суд першої інстанції виходив з того, що невжиття таких заходів призведе до неможливості виконання рішення суду.

З таким висновком суду першої інстанції судова колегія погодитись не може виходячи з наступного.

Забезпечення позову це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Частиною 2 статті 149 ЦПК України встановлено, що забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для забезпечення позову є обґрунтоване припущення, що невжиття певних заходів утруднить або зробить неможливим виконання судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, щоГолова правління ХОКС «Слобожанська» звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову, просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, посилаючись на той факт, що вказана квартира належить саме ОСОБА_1 на підставі права власності та відомостей про наявність іншого майна у боржника не має.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 24.12.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Скорбач Я.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 2836, право власності на вищевказану квартиру належить ОСОБА_3 та внесено в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно 24.12.2016 року за № 18273944.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна № 130751674 від 13 липня 2018 року, власником квартири, загальною площею 57,7, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_3.

Враховуючи зміст позовних вимог та обґрунтування позивачем необхідності забезпечення позову, колегія суддів вважає, що підстави для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири яка розташована за адресою АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_3 відсутні, оскільки будь-яких вимог до ОСОБА_3 не заявлено.

На підставі вищевикладеного, судова колегія приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з відмовою у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376, ст. 381, 382, 383, 384 ЦПК України,-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02 серпня 2017 року- скасувати.

В задоволенні заяви голови правління Харківської обласної Кредитної спілки «Слобожанська» Гончаренко К.С. про забезпечення позову - відмовити.

Постанова Апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 18 вересня 2018 року.

Головуючий - І.П. Коваленко

Судді - А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко