Провадження №: 2/752/463/18
У Х В А Л А

13.06.2018 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Мирошниченко О.В.

при секретарі Мархотко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні квартирою, виділення в натурі частки співвласника, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває вказана вище цивільна справа.

У судове засідання позивач повторно не з'явився, не забезпечив явку представника. Про день, час та місце судових засідань за вказаною позовній заяві адресою для листування, позивач, був повідомлений судом належним чином, що стверджується повідомленнями про вручення рекомендованих поштових направлень.

За змістом положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У зв'язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач повторно не з'явився у судове засідання, не забезпечив явку представника, позивач повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача чи його представників, позивач до суду не звертався, суд надходить до висновку про те, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 26.07.2016 року, - скасувати в порядку п. 9 ст. 158 ЦПК України, згідно якого у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні квартирою, виділення в натурі частки співвласника, - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 26.07.2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні квартирою, виділення в натурі частки співвласника.

Звільнити з-під арешту квартиру АДРЕСА_1.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя