Справа № 754/7405/17
У Х В А Л А

Іменем України

06 вересня 2018 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Лісовська О.В. розглянувши заяву відповідачки ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна, про визнання договорів дарування нерухомого майна недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

06.09.2018 року відповідачкою ОСОБА_1 в порядку ст. 36, 39-40 ЦПК України подано до суду заяву про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В., з підстав того, що 05.09.2018 року за місцем проживання відповідачки ОСОБА_1 невідома особа повідомила їй, що позивач ОСОБА_2 повідомила їй про позасудові відносини її представників з суддею Клочко І.В., яка за отриману нею грошову винагороду пообіцяла прийняти у даній справі рішення на користь позивача у даній справі. ОСОБА_1 вважає, що вищезазначена інформація не повинна бути залишена нею поза увагою та є підставою, що викликає сумніви в неупередженості судді Клочко І.В. у даній справі та складом злочину.

Ухвалою суду від 06.09.2018 року зупинено провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна, про визнання договорів дарування нерухомого майна недійсним, до вирішення питання про відвід судді Клочко І.В.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Частиною 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Вивчивши подану заяву та долучені до неї документи, суддя приходить до наступного висновку.

Виходячи з положень частини другої ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Стаття 36 ЦПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, а саме: суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з виключними обставинами у цій справі.

Стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Разом з тим, стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб'єктивними та об'єктивними критеріями.

Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Заява про відвід, не містить жодної обґрунтованої підстави упередженості судді Клочко І.В. Крім того, відповідачка ОСОБА_1 в своїй заяві про відвід не зазначила та не обґрунтувала жодної з підстав для відводу, передбачених ст. 36 ЦПК України.

Перевіривши наведені відповідачкою підстави для відводу головуючого судді у справі, суддя приходить до висновку, що твердження відповідачки ОСОБА_1 проте, що невідома особа повідомила їй, що позивач ОСОБА_2 повідомила їй про позасудові відносини її представників з суддею Клочко І.В., яка за отриману нею грошову винагороду пообіцяла прийняти у даній справі рішення на користь позивача у даній справі є голослівним, непідтвердженими будь-якими доказами, що не дає підстав для відводу судді та не може оціночно визначатись стороною як сумніви у її об'єктивності, неупередженості.

Крім того, на даний час судовий розгляд у цивільній справі триває, тому сторона відповідача не позбавлена права подавати докази та заявляти відповідні клопотання у передбаченому Цивільно-процесуальним законодавством порядку, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для цивільного провадження та підлягають доказуванню.

З огляду на викладене та враховуючи викладені підстави відводу у заявленій заяві, суддя приходить до висновку, що заява відповідачки ОСОБА_1 про відвід судді Клочко І.В. є необґрунтованою та безпідставною, оскільки не містить визначених процесуальним законодавством підстав для відводу судді.

На підставі викладеного, керуючись ст. 36-40 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_1 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна, про визнання договорів дарування нерухомого майна недійсним.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: