Провадження № 2/761/7149/2018
У Х В А Л А

07 вересня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користування квартирою власником останньої та визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_3) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1) про усунення перешкод у користування квартирою власником останньої та визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Проколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.08.2018 року дану справу переданому судді Шевченківського районного суду м. Києва Малинникову О.Ф.

Відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматичний розподіл даної справи.

29.08.2018 року вказана справа надійшла до провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб'єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Як передбачено ч.2 ст. 19 та п.4 ч.2 ст. 187 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Згідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин.

При цьому, згідно з ч.3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи вимоги ст.ст.274, 276, 277, 279 ЦПК України, значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Окрім того, разом із позовною заяво подано клопотання про витребування доказів, в якому позивач зазначає, що у нього відсутня можливість надати копії документів, що перебувають у володінні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюк З.З., а саме, копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 18.07.2008 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_5. Окрім того, представником позивача було направлено лист до вказаного нотаріуса з прохання надати належним чином завірені копії документів, проте, останній відмовився отримувати лист. За таких обставин сторона позивача позбавлена можливості надати суду докази на підтвердження своєї позиції.

Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Ч. 3 ст. 84 ЦПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання про витребування доказів підлягає задоволенню, оскільки у сторони є труднощі в отримання доказів, на які вони посилаються як на підставу своїх заперечень.

Відповідно до ч. 6, 7 ст.84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст.ст. 76, 83, 84, 178-181, 187-192, 260, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користування квартирою власником останньої та визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою: 03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, каб. №403 (4-й поверх) на 15.11.2018 року о 14:00 год.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюк З.З. (адреса: 01023, м. Київ, вул. Мечникова, 2) належним чином завірену копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 18.07.2008 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_5.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч.5 ст. 272 ЦПК України.

Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів на останню відому адресу його місця проживання.

Встановити відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178, ст. 191 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов'язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз'яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз'яснити відповідачу його право пред'явити зустрічний позов у строк, встановлений судом для подання відзиву.

Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п'ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом 15 (п'ятнадцяти) днів з дня її складення шляхом подачі апеляційного скарги через Шевченківський районний суд міста Києва.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Осаулов А.А.