Апеляційне провадження № 22-ц/796/5937/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2018 року м. Київ

Унікальний номер справи 760/453/17

Апеляційний суд міста Києва у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Шахової О.В.( суддя-доповідач), Вербової І.М., Головачова Я.В., за участю секретаря судового засідання Пащенко О.П.,

сторони справи:

позивачі: ОСОБА_4,

ОСОБА_5,

відповідач - ОСОБА_6,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргуОСОБА_6,

на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва, постановлену 25 травня 2018 року під головуванням судді Українця В.В. в приміщенні Солом'янського районного суду м. Києва,-

В С Т А Н О В И В :

У січні 2017 року ОСОБА_4, ОСОБА_5 звернулися з позовом до ОСОБА_6 про припинення права власності, визнання права власності, стягнення коштів.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 25 травня 2018 року в справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз МЮУ. На вирішення експертизи поставлено питання: яка дійсна ринкова вартість 1/9 частини квартири АДРЕСА_1?; чи можливо виділити в натурі 1/9 частину квартири АДРЕСА_1, що належить на праві приватної власності ОСОБА_6?

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу і, вказуючи на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, зокрема, суд першої інстанції невірно зазначив дату постановлення ухвали про відкриття провадження, 12.01.2018 замість правильного 12.01.2017. Також зазначає про те, що суд порушив процесуальний порядок розгляду клопотань, оскільки справа слухалася більше ніж 1 рік, а представник позивача ОСОБА_7 заявила клопотання про призначення експертизи лише 25.05.2018 року.

Вказувала, що призначення судом експертизи є способом забезпечення доказів. Заява про призначення експертизи не відповідала вимогам заяви про забезпечення доказів, встановленим ст. 117 ЦПК України, а також за подачу останньою не було сплачено судовий збір. Вважала, що суд безпідставно, в порушення вимог процесуального законодавства прийняв до розгляду вказану заяву про призначення експертизи.

Указом Президента України № 452/2017 від 29.12.2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» ліквідовано апеляційний суд міста Києва та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

У відповідності до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно- територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Відповідно до п. З розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах. Такі апеляційні суди у відповідних апеляційних округах мають бути утворені та розпочати здійснювати правосуддя не пізніше трьох років з дня набрання чинності цим Законом.

Пунктом 8 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції, яка діє з 15.12.2017) передбачено, що до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду Апеляційним судом міста Києва.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_8підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в ній. Просив ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник позивачів ОСОБА_7 заперечувала проти апеляційної скарги, просила ухвалу суду про призначення експертизи залишити без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Постановляючи ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що питання, поставлені стороною позивача на вирішення експертизи мають суттєве значення і для їх вирішення необхідні спеціальні знання.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об'єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд також може призначити декілька експертиз. У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об'єктивності експертного дослідження.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об'єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Як вбачається, справа в провадження судді Українця В.В. надійшла 10.01.2017 року, провадження за якою відкрито 12.01.2017 року.

Посилання на неправильність зазначення дати ухвали про відкриття провадження не може бути підставою для скасування ухвали про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017), суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України (в редакції з 15.12.2017), суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6, як і її представник, таким правом не скористалися, заяв про виправлення описки за весь час розгляду справи до суду не подавали.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення порядку прийняття клопотань, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 222 ЦПК України, головуючий з'ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов'язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Як вбачається з журналу судового засідання від 13.11.2017 року, представник позивачів ОСОБА_7 заявила клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, про що повідомила суд та вказала, що таке клопотання вона буде подавати після стадії пояснень сторін (ас. 74-75).

Наступне судове засідання після 13.11.2017 було призначено на 25.05.2018.

В своїх поясненнях в суді апеляційної інстанції ОСОБА_7 зауважила, що відповідач мирним шляхом не бажає обговорювати питання вартості спірного майна, замість цього, продовжує загострювати і так неприязні стосунки між сторонами. У зв'язку з цим, стороною позивача було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи в травні 2018 року.

Тому, такі доводи апеляційної скарги не можуть бути достатньою підставою для скасування ухвали суду від 25.05.2018.

Щодо доводів апеляційної скарги щодо ототожнення відповідачем понять призначення експертизи та витребування доказів, а також щодо неоплати судовим збором клопотання про проведення експертизи, як способу забезпечення доказів, то слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», сплата судового збору у випадку, передбаченому підпунктом 13 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до суду заяви про забезпечення доказів здійснюється лише за умови, що така заява розглядається у процесуальному порядку, визначеному статтею 135 ЦПК України, а не за подання клопотань про витребування доказів (виклик до суду свідків, призначення експертизи, витребування письмових чи речових доказів тощо), які розглядаються відповідно до статті 130 ЦПК України у попередньому судовому засіданні чи статті 168 ЦПК України у судовому засіданні.

Аналогічні процесуальні норми існують і в чинному ЦПК України: ст. 117 ЦПК України (раніше 135 ЦПК України у редакції до 15.12.2017), ст. 197 ЦПК України (раніше 130 ЦПК України у редакції до 15.12.2017) та ст. 222 ЦПК України (раніше 168 ЦПК України у редакції до 15.12.2017).

Таким чином, чинним законодавством України не передбачено справляння судового збору за подачу клопотання про призначення судової експертизи у вже відкритому провадженні відповідно до статей 197 та 222 ЦПК України (в редакції з 15.12.2017).

Разом з тим, слід звернути увагу на положення статті 353 ЦПК України, в якій законодавець розділяє ухвали, на які можуть бути подані апеляційні скарги, а саме: окремими пунктами виділені ухвали про забезпечення доказів, відмови в забезпеченні доказів чи скасування ухвали про забезпечення доказів (пункт 2 частини 1 ст. 353 ЦПК України) та ухвали про призначення експертизи (пункт 12 частини 1 ст. 353 ЦПК України).

Таким чином, ці доводи апеляційної скарги відхиляються судом апеляційної інстанції.

Виходячи з наведеного, апеляційний суд приходить висновку, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, за якими клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи підлягає задоволенню з огляду на те, що предметом позову є припинення права власності, визнання права власності, стягнення коштів, а отже, потребує ретельного вивчення та спеціальних знань для правильного вирішення справи.

За таких обставин, решту аргументів апеляційної скарги відповідача апеляційний суд визнає такими, що не мають суттєвого впливу на прийняття судового рішення у вказаній справі, не спростовують правильних висновків суду щодо призначення експертизи, а також не свідчать про порушення судом норм процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду.

Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін як такої, що є законною та обґрунтованою.

На підставі викладеного та керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 25 травня 2018 року залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_6 - без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 20 вересня 2018 року.

Суддя-доповідач

Судді: