Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/174/18
Провадження № 2/553/456/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
07.06.2018м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого судді Новака Ю.Д.,
при секретарі - Каленіченко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, -
У січні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.
В судове засідання не зявився представник позивача, але надіслав до суду заяву про те, що позовні вимоги він підтримує в повному обсязі та просить справу розглянути у його відсутність.
Відповідач у судове засідання не зявилася, не повідомивши суду про причини своєї неявки, хоча завчасно та належним чином повідомлялась про час і місце розгляду справи, зокрема, і через оголошення на сайті суду.
07.06.2018 року судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду даної цивільної справи.
Суд, дослідивши письмові докази, що є в матеріалах справи, проаналізувавши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно позовної заяви 05 липня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, було досягнуто домовленістю, згідно якої позивач придбає квартиру, що знаходиться за адресою: м.Полтава, ОСОБА_3, 24, кв.30. Між ними було досягнуто згоди, що ОСОБА_2 зі своїм чоловіком продає ОСОБА_1 квартиру одночасно з продажем квартири позивачем, щоб ОСОБА_1 мала можливість одночасно вивезти й перевезти усі речі-меблі, побутову техніку, інші речі домашнього вжитку у новопридбану квартиру.
З метою підтвердження намірів, ОСОБА_1 було передано відповідачці 500 доларів США завдатку, про що відповідачка склала розписку. ОСОБА_2 та її чоловік наполягали на тому, що з документами на квартиру у них все гаразд, а документи вони нікому не довіряють, тому усі документи будуть надані нотаріусу в день укладення договору. За їхньою спільною згодою з відповідачкою нотаріусом для укладення договору було обрано ОСОБА_4, оскільки покупець квартири позивача виявив бажання, щоб договір купівлі-продажу укладався саме у ОСОБА_4
З метою вирішення одночасно питання продажу квартири ОСОБА_1 та придбання квартири у ОСОБА_2, було досягнуто домовленість про укладення договору купівлі-продажу 18 липня 2017 року. 18.07.2017 року позивачем було продано квартиру, що знаходиться за адресою: м.Полтава, пров.Лермонтова, 4, кв.13, що підтверджується договором купівлі-продажу. Проте, ОСОБА_2 цього дня до нотаріуса не зявилася спочатку повідомляла, що вже виїхала, а пізніше всі дзвінки по телефону та смс-повідомлення були проігноровані. Факт того, що відповідачка не з»явилася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ОСОБА_4 в липні 2017 року підтверджується відповіддю на звернення ОСОБА_1 за вих.№ 28/01-16 від 29.01.2018 року.
У відповідності до п. 1статті 570 Цивільного кодексу України завдатком є грошова сума або рухоме майне, що видається кредитору боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання.
Згідно п. 2 статті 570 Цивільного кодексу України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
Аналіз визначення завдатку дозволяє виділити наступні його ознаки:
а) як завдаток може передаватися грошова сума або рухоме майно. А враховуючи те, що відповідно до ст. 190 ЦК України майном є речі, а також майнові права та обов'язки, закон допускає передачу в якості завдатку рухомих речей та майнових прав. На практиці завдаток найчастіше передається у вигляді грошової суми. Сума завдатку може бути будь-якою, однак вона обов'язково має бути меншою, ніж загальна сума зобов'язання (вартість рухомого майна, що передається за зобов'язанням). В іншому випадку така передача буде не передачею завдатку, а виконанням зобов'язання;
б) завдатком може бути забезпечено лише зобов'язання, що випливає з договору. Інакше кажучи, позадоговірні зобов'язання (Підрозділ 2 Книги 5 ЦК) завдатком не забезпечуються;
в) завдаток виконує три основні функції:
- платіжну (завдаток видається в рахунок належних за договором платежів);
- підтверджувальну (передачею завдатку боржник підтверджує наявність основного зобов'язання);
- забезпечувальну (встановлення негативних наслідків невиконання зобов'язання, забезпеченого завдатком (ст. 571 ЦК України), гарантує виконання такого зобов'язання).
Оскільки, сторони лише домовилися укласти договір купівлі-продажу квартири, і такого договору не уклали, а також не уклали попереднього договору купівлі-продажу квартири, які б за своєю формою відповідали закону, то сплачені ОСОБА_1 кошти слід вважати авансовими.
Отже, виходячи із вимог законодавства суд вважає, що кошти, які отримала ОСОБА_2, є саме авансом, а отже відповідач зобов'язаний повернути ОСОБА_1 дані кошти в повному обсязі.
Також, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в сумі 704,80 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11, 570, 571 ЦК України, ст. ст. 11, 12, 19, 81, 89, 280-289 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів- задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704 грн. 80 коп. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_6