Справа № 309/3776/16-ц
Провадження № 2/309/105/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом про стягнення на її користь з ОСОБА_2 заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, у розмірі 9265 грн. що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт квартири та стягнути компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду в розмірі 10000 грн. та судові витрати по справі. Заява мотивована тим, що позивачка є власницею квартири №4 в будинку №42 «А» по вул. Жайворонкова в м. Хуст, Закарпатської області, що підтверджується договором купівлі-продажу від 26.07.2001 року посвідчений державним нотаріусом ОСОБА_4 та зареєстрованим в реєстрі за №5090. 07.10.2016 року вищезазначену квартиру було залито водою, яка протікала з квартири №6 того ж будинку, яка розташована поверхом вище, власницею якої є ОСОБА_2. В результаті цього частина стелі, стіни на кухні, коридорі, ванній кімнаті залиті водою. У звязку з тим, що її квартира була залита водою, позивачка звернулася до ОСОБА_2 та до голови ОСББ «Бартуші» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття її квартири з вини відповідачки. 07.10.2016 року комісією в складі голови ОСББ «Бартуші» ОСОБА_5, заступника голови ОСББ «Бартуші» ОСОБА_6, членів ОСББ «Бартуші»: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 був складений акт про залиття квартири №4 в будинку №42 «А» по вул. Жайворонкова в м. Хуст, Закарпатської області. Комісія зафіксувала та підтвердила той факт, що 07.10.2016 року о 07.30 хв. в будинку №42 «А» кв.4 по вул. Жайворонкова в м.Хуст трапилося залиття: частина стелі та стіни на кухні та коридорі, газова плита, кухонні меблі, газовий котел залиті водою. Відповідачка ОСОБА_2 не надала можливості комісії ОСББ «Бартуші» оглянути її квартиру на предмет встановлення причини витікання води, при тому, що першочерговим джерелом протікання води до квартири позивачки була саме квартира відповідачки. Від спілкування з позивачкою та комісією ОСББ відповідачка взагалі відмовилася, акт про затоплення квартири не підписала. З метою визначення розміру матеріальної шкоди заподіяної позивачці як власнику квартири №4 в будинку №42 «А» по вул. Жайворонкова в м. Хуст, Закарпатської області та вартості ремонтно-відновлювальних робіт, між нею та приватним підприємством «Алекс-Хуст» був укладений договір на проведення незалежної оцінки, для визначення розміру матеріальних збитків, завданого позивачці внаслідок залиття квартири. На підставі договору, ПП «Алекс-Хуст» надав звіт та висновок про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкоджених стін та стелі у квартирі №4 в будинку №42 «А» по вул. Жайворонковій в м.Хуст, Закарпатської області, відповідно до якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт внаслідок залиття водою та як наслідок розмір нанесених матеріальних збитків їй як власнику квартири становить 9 265 грн.

29.10.2016 року відбулося повторне залиття квартири позивачки, вода протікала з квартири №6 того ж будинку, яка розташована поверхом вище над її квартирою, власницею якої є ОСОБА_2, в результаті чого, частина стелі в коридорі залита водою. Зясувати з якої причини відбулося залиття квартири не виявилося можливим, оскільки на момент залиття в квартирі №6 знаходилися тільки малолітні діти, батьків вдома не було, тому позивачкою було викликано працівників поліції та написано заяву до Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області. Позивачка декілька разів усно зверталася до ОСОБА_2 з пропозицією відшкодувати їй завдану шкоду, однак відповідачка добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає. Також позивачка в позовній заяві вказує, що внаслідок залиття квартири їй було завдано моральну шкоду яка полягає у тому, що через пошкодження квартири вона зазнала не мало переживань та страждань з приводу того, що відповідачка, з вини якої пошкоджено її майно, та яка повинна відповідати за свої дії, не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або провести ремонтно-відновлювальні роботи. 07.10.2016 року позивачка змушена була звернутися до лікаря, оскільки від хвилювання через затоплення її квартири у позивачки піднявся артеріальний тиск. Крім того, залиття квартири створило для позивачки дискомфорт та нервове напруження, оскільки в квартирі постійно відчувається сирість та волога. В даній квартирі крім позивачки проживають інші члени її сімї та малолітня онучка. За власні кошти позивачка не має можливості зробити ремонт квартири, оскільки для неї сума вартості ремонтно-відновлювальних робіт є досить високою. Тому позивачка була змушена звернутися до суду з даним позовом. В ході розгляду справи за клопотанням позивачки, судом ухвалою від 24.01.2017 року залучено до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_3

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання подала заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутності та відсутності її представника, експертний висновок від 15.06.2017 року наданий відповідачем та виконаний ТзОВ «Реалті-О» не визнає, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. При винесенні рішення просила врахувати експертизу подану до позовної заяви виготовлену ПП «Алекс Хуст».

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася, подала до суду заяву в якій просила розглядати справу у її відсутності та відсутності її представника, зазначивши що її вини у підтопленні квартири позивачки не має, відповідачка ОСОБА_3 пропонувала відшкодувати шкоду, але позивачка відмовилася та звернулася до суду.

Відповідачка ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_10 в судове засідання не зявилися, причини неявки суду не відомі. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.

Дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що заявлений позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з таких міркувань.

Вимогами ст. ст.13,81 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як вбачається із договору купівлі-продажу від 26.07.2001 року, посвідченого державним нотаріусом ОСОБА_4 та зареєстрованого в реєстрі за №5090 позивачка ОСОБА_1 є власником квартири №4 в будинку №42 «А» по вул. Жайворонкова в м. Хуст Закарпатської області.

Відповідно до Акту, складеного 07 жовтня 2016 року, комісією в складі голови ОСББ «Бартуші» ОСОБА_5, заступника голови ОСББ «Бартуші» - ОСОБА_6, членів ОСББ

«Бартуші»: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 на день обстеження комісія встановила: під час затоплення, 07.10.2016 року, штукатурка на стінах в приміщеннях кухні та коридору вкрита шаром води та частково набрякла, стеля покрилася вологою від затоплення, коврові доріжки на кухні та коридорі мокрі. Водою внаслідок залиття вкрита газова плита, кухонні меблі, газовий котел, люстри в кухні та коридорі. Власниця квартири №6 ОСОБА_2 не надала комісії можливості провести огляд її квартири на предмет встановлення причини витікання води та потрапляння її до квартири №4, що належить ОСОБА_1, та відмовилася надати пояснення про можливі причини затоплення.

Судом встановлено, що вирішити спір у добровільному порядку не вдалося, а тому позивачка була вимушена звернутися до суду.

За змістом ч. 1ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідност. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно зст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Звітом субєкта оціночної діяльності ПП «Алекс Хуст» про визначення розміру матеріальної шкоди частини житлової трикімнатної квартири, що знаходиться на другому поверсі пятиповерхового будинку за адресою м.Хуст, вул. Жайворонкова, №42 «А» кв.4 спричиненої затопленням квартири №6, що розташована поверхом вище, визначено розмір матеріальної шкоди спричиненої затопленням квартири №6 в сумі 9 265 грн.

У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (зі змінами) роз'яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Тобто, з наведеного вбачається, що на користь потерпілої ОСОБА_1 слід відшкодувати витрати, які повязані з заходами, спрямованими на усунення пошкоджень внаслідок залиття водою її житла.

Ухвалою Хустського районного суду від 24.01.2017 року за клопотанням позивачки залучено до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 але згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухому майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта, квартира №6 в будинку №42 «А» по вул. Жайворонкова в м. Хуст, Закарпатської області належить ОСОБА_2 згідно договору купівлі-продажу від 09.04.2003 року.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивачки, сталося через значний виток води з житлової квартири, що є у власності ОСОБА_2, яка відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України, несе відповідальність за відшкодування позивачці заподіяних матеріальних збитків, у розмірі 9265 грн.

Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідачки моральної шкоди в розмірі 10000 грн., суд вважає їх недоведеними та дає їм критичну оцінку, оскільки відповідно до вимог ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Підставою для звернення з позовом до суду про стягнення моральної шкоди, позивачка зазначила те, що неправомірними діями відповідачки їй спричинено моральну шкоду, яка полягає в порушенні прав власника, через пошкодження квартири вона зазнала не мало переживань та страждань з приводу того, що відповідачка, з вини якої пошкоджено її майно, та яка повинна відповідати за свої дії, не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або провести ремонтно-відновлювальні роботи. Але під час розгляду справи, позивачкою та її представником в судовому засіданні не наведено доказів та обґрунтувань, з яких критеріїв оцінки вони виходили визначаючи розмір завданої моральної шкоди.

Також відповідно до ст.ст.141, ЦПК України з відповідачки ОСОБА_2 слід стягнути на користь позивачки судові витрати в розмірі 551,20 грн. та 1378 грн. сплаченого судового збору, та 1500 грн. витрат на оплату за проведення експертної оцінки майна.

Таким чином, суд оцінивши в сукупності добуті в судовому засіданні докази, вважає необхідним позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити, оскільки вони обґрунтовані, в судовому засіданні доведені в обємі зазначеному в мотивувальній частині рішення. Вимоги позивачки в частині стягнення моральної шкоди, на думку суду є недоведеними і не підтвердженими матеріалами справи і тому не підлягають до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22, 23, 1166, 1167 ЦК України, ст.ст.10-13,19, 235, 247,258, 259, 263-265, 268, 272, 354 ЦПК України, суд, -

У ХВ А Л И В:

ОСОБА_6 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_4 «А» кв.4 Закарпатської області 9 265 грн. матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_4 «А» кв.4 Закарпатської області судові витрати в розмірі 1929,20 грн. сплаченого судового збору та 1500 грн. витрат на оплату за проведення експертної оцінки майна.

В задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди з ОСОБА_2 - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_11

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_11Д