РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2018 року

Рiвненський мiський суд Рівненської області

в особi головуючої судді Панас О.В.

при секретарі судового засідання Корнійчук А.В.

pозглянувши у вiдкpитому судовому засiданнi в мiстi Рiвне

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» про визнання майнових прав, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського міського суду з позовом до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» (далі ОК «ЖБК «Рівненська брама») про визнання майнових прав, в якому просить суд визнати йому майнове право на житлове приміщення - - квартиру, будівельний номер АДРЕСА_1 та заборонити Обслуговуючому кооперативу "Житлово-Будівельний кооператив "Рівненська брама" передавати іншим особам майнові права на вищевказану квартиру.

Позивач ОСОБА_1 подав до суду письмову заяву, в якій позов підтримав та просить його позов задовольнити у повному обсязі. Розгляд справи просить провести у його відсутність на підставі наявних у справі доказів.

Представник ОК «ЖБК «Рівненська брама» в судове засідання не зявився, про дату, час і місце судового засідання відповідач був повідомлений належним чином. Повідомлення про причини неявки представника від відповідача не надійшло.

Дослiдивши письмовi докази по справi, суд прийшов до висновку, що позов пiдлягає задоволенню повнiстю, оскільки позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними.

Судом встановлено, що 08 квітня 2016 року між Обслуговуючим кооперативом "Житлово-Будівельний кооператив "Рівненська брама" в особі голови кооперативу Савчука А.С., та асоційованим членом кооперативу ОСОБА_1 (Пайовик), було укладено Договір пайової участі в будівництві №29/9, за умовами якого Пайовик вступає, а Кооператив приймає Пайовика в асоційовані члени Кооперативу та пайову участь по будівництву кварталу житлової та громадської забудови по АДРЕСА_1, загальною проектною площею 46,37 м.кв. на п'ятому поверсі в дев'ятій секції Об'єкту

Згідно п.1.2. Договору, Кооператив зобов'язується організувати і забезпечити будівництво Об'єкту та здачу його в експлуатацію, передати Пайовику у власність Квартиру, обумовлену цим Договором, за умови повної (в розмірі 100 відсотків) сплати Пайовиком пайового внеску.

Пунктом 2.1. Договору пайової участі в будівництві №29/9 від 08 квітня 2016 року визначено, що загальний розмір внеску Пайовика визначається Кооперативом на день укладання Договору становить 422 422 гривні 14 коп., що еквівалентно 16 951 доларів США 04 центів згідно з курсом продажу долара США в ПАТ "Укргазбанк", на день укладання договору.

Згідно п. 3.4. цього Договору, Кооператив зобов'язаний організувати та забезпечити будівництво Об'єкта та здачу його в експлуатацію у термін до 30 червня 2017 року, за умови належного виконання Пайовиком своїх зобов'язань щодо здійснення пайового внеску.

ОСОБА_1, сплачено обумовлену в Договорі пайової участі суму, що підтверджується:

квитанцією №18333403 від 06 жовтня 2016 року на суму 60 260 гривень 00 коп.

квитанцією до прибуткового касового ордера №2 від 08 квітня 2016 року на суму 129 965 гривень 00 коп.;

квитанцією №16975400 від 01 липня 2016 року на суму 57 594 гривень 35 коп.

квитанцією №8158 від 11 січня 2017 року на суму 65 010 гривень 90 коп.

квитанцією №4071 від 07 березня 2017 року на суму 62 925 гривень 01 коп.

квитанцією №6735 від 13 червня 2017 року на суму 60491 гривень 44 коп.

квитанцією №9231 від 20 червня 2017 року на суму 215 гривень 32 коп.

Призначення платежів було вказано: "договір пайової участі №29/9 від 08.04.2016 року".

У відповідності до п.3.4 Договору пайової участі в будівництві, Кооператив зобов'язаний:

-закріпити квартиру за Пайовиком;

-організувати і забезпечити будівництво Об'єкту та здачу його в експлуатацію у термін до 30 червня 2017 року, за умови належного виконання Пайовиком своїх зобов'язань щодо здійснення пайового внеску;

-після прийняття Об'єкта в експлуатацію та повного виконання пайовиком своїх грошових зобов'язань за даним Договором - передати Пайовику Квартиру за актом приймання-передачі та документи необхідні для реєстрації права власності на неї;

-надавати Пайовику інформацію, що стосується питань будівництва та іншої діяльності Кооперативу.

Судом також встановлено, що станом на день звернення до суду Об'єкт не зданий в експлуатацію, будь-яких дій для здачі в експлуатацію будинку, де знаходиться квартира, відповідач не здійснює, чим порушує встановлені статтею 526 ЦК України загальні вимоги виконання зобовязання: зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно частин першої та другої статті 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, зокрема, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 629 ЦК Українидоговір є обов'язковим для виконання сторонами, а порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (стаття 610 ЦК України).

Як встановлено судом, відповідач, всупереч вимогам умов укладеного договору та цивільного законодавства України, не виконав взяті на себе зобовязання, чим порушив законні права та інтереси позивача, який з незалежних від нього причин не може зареєструвати за собою право власності на належну квартиру, а тому не може володіти, користуватися та розпоряджатися придбаним майном.

Відповідно до статті 190 ЦК України майном як особливим об'єктом вважаються річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки.

Майнові права є неспоживною річчю та визнаються речовими правами.

Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» дає визначення поняття «майнові права», які можуть оцінюватися, як будь-які права, пов'язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги (частина друга стаття 3 Закону).

Майнові права на нерухомість, що є об'єктом будівництва (інвестування), не вважаються речовими правами на чуже майно, тому що об'єктом цих прав є не чуже майно, а також не вважаються правом власності.

Отже, майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна як об'єкта цивільних прав. Майнове право це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому.

Виходячи з приписів статті 190 ЦК України, частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та умов укладеного між сторонами договору, суд визнає позивача таким, що набув майнових прав на квартиру, оскільки в повному обсязі виконав умови договору пайової участі в будівництві.

Згідно статей 15,16 ЦК Україникожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання і, відповідно, має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Невизнання цивільного права полягає у пасивному запереченні наявності у особи суб'єктивного цивільного права, зокрема, на майно, на частину в загальному майні, яке безпосередньо не спричиняє шкоду суб'єктивному праву, але створює невпевненість у правовому статусі носія суб'єктивного права.

Як слідує з наданих позивачем письмових доказів, у період з жовтня по листопад 2017 року до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_5 було подано чотири позовні заяви про визнання недійсним договору уступки (цесії), в яких відповідачами були зазначені: дочірнє підприємство "Градобуд-Рівне", Обслуговуючий кооператив "ЖБК "Рівненська брама", ОСОБА_3, що підтверджується витягом із офіційного веб-сайту "Судова влада" (цивільні справи: №686/23134/17, №686/21826/17, №686/22342/17, №686/20914/17).

Аналогічних три позови було подано ОСОБА_6 до дочірнього підприємства "Градобуд-Рівне", ОСОБА_3, ОК "ЖБК "Рівненська брама" про визнання недійсним договору уступки (цесії), зокрема, справи: №686/23217/17, №686/20915/17, №686/21821/17, у яких він вказує, що як засновник дочірнього підприємства "Градобуд-Рівне" недоотримує прибуток, який може бути розподілений між засновниками як дивіденди.

Оскаржуваний ОСОБА_5 і ОСОБА_6 договір уступки (цесії) від 18 червня 2015 року був укладений між дочірнім підприємством "Градобуд-Рівне" (Цедент) та ОК "ЖБК "Рівненська Брама" (Цесіонарій), відповідно до умов якого: В порядку та на умовах, визначених цим Договором, Цедент передає Цесіонарієві, а Цесіонарій набуває належні Цедентові права та обов'язки Інвестора-2, що відносяться до будівництва за Угодою №20 про дольову участь у будівництві житлових будинків з об'єктами соціально-культурного призначення на АДРЕСА_1 від 22.08.20007 року та додаткових угод до неї, укладену між Замовником - Управління капітального будівництва виконавчого комітету Рівненської міської ради, Інвестором-1 - ТзОВ "Реноме-Євробуд" та Інвестором-2 - дочірнє підприємство "Градобуд-Рівне".

06 вересня 2016 року між тими ж сторонами було укладено договір уступки вимоги (цесії) у новій редакції, у відповідності до якого: В порядку та на умовах, визначених цим Договором, Цедент передає Цесіонарієві, а Цесіонарій набуває належні Цедентові права та обов'язки Інвестора в повному обсязі, що відносяться до будівництва Кварталу житлової та громадської забудови на АДРЕСА_1 (І черга) за Угодою про дольову участь у будівництві кварталу житлової та громадської забудови з торгівельно-розважальним центром на АДРЕСА_1 №20 від 22 серпня 2007 року та усіх Додаткових угод, що є невід'ємною частиною основної Угоди.

За вказаним оскаржуваним договором уступки (цесії), дочірнє підприємство "Градобуд-Рівне" передало свої права та обов'язки інвестора щодо будівництва кварталу житлової та громадської забудови на АДРЕСА_1 (І черга) для ОК "ЖБК "Рівненська Брама".

ОСОБА_5 є засновником (учасником) як ОК "ЖБК "Рівненська Брама" згідно відомостей із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (із офіційного веб-сайту Міністерства юстиції України), так і дочірнього підприємства "Градобуд-Рівне", що підтверджується таким же витягом.

ОСОБА_6 є засновником дочірнього підприємства "Градобуд-Рівне", про що він зазначає у своєму позові від 03 листопада 2017 року.

За наведеного, ОСОБА_5 як засновник (учасник) ОК "ЖБК "Рівненська Брама" та дочірнього підприємства "Градобуд-Рівне", оскаржував укладений договір уступки вимоги (цесії) між юридичними особами, засновником яких він є, а ОСОБА_6 оскаржував договір, за яким були передані права інвестора для ОК "ЖБК "Рівненська Брама".

Суд визнає, що у випадку можливого задоволення позовних вимог ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про визнання недійсним договору уступки (цесії), таке рішення мало би негативні наслідки для кожного із пайовиків, у тому числі і для позивача ОСОБА_1, оскільки однією із сторін у договорах пайової участі у будівництві є ОК «ЖБК «Рівненська Брама», який придбав інвестиційні права у дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» саме за оскаржуваним ОСОБА_5 та ОСОБА_6 договором уступки права вимоги (цесії).

Наслідки визнання правочину недійсним (в даному випадку договору уступки (цесії) від 18 червня 2015 року) визначені статтею 216 ЦК України, зокрема, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За наведеного, під невизнанням майнових прав за ОСОБА_1 на квартиру слід розуміти заперечення засновником ОК «ЖБК «Рівненська Брама» і учасником дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» ОСОБА_5, а також учасником дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» ОСОБА_6 дійсності та належності ОК «ЖБК «Рівненська Брама» інвестиційних прав щодо будівництва кварталу житлової та громадської забудови на АДРЕСА_1 (І черга), що відповідно створює невпевненість для ОСОБА_1 у дійсності його майнового права на квартиру.

Таким чином, вищевказані позови до Хмельницького міськрайонного суду про визнання недійсним договору уступки (цесії) свідчать про невизнання засновником ОК «ЖБК «Рівненська Брама» і учасниками дочірнього підприємства «Градобуд-Рівне» наявності у ОК «ЖБК «Рівненська Брама» інвестиційних прав щодо будівництва кварталу житлової та громадської забудови на АДРЕСА_1 за Договором уступки (цесії) від 18 червня 2015 року, який був укладений між дочірнім підприємством «Градобуд-Рівне» та ОК «ЖБК «Рівненська Брама», що може мати наслідком невизнання права ОК «ЖБК «Рівненська Брама» на укладення договорів пайової участі в будівництві з будь-якими особами, у тому числі, і на укладення договору пайової участі в будівництві з ОСОБА_1.

У відповідності до ч.2 ст.386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

При цьому суд визнає, що обраний позивачем спосіб захисту порушених та невизнаних цивільних прав та інтересів відповідає положенням статей 15,16 ЦК України та не є зловживанням правом у будь-якому вигляді.

Понесені позивачем судові витрати підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача в сумі 1409,60 грн. згідно квитанції.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.ст.ст. 12, 81, 141, 263-268, 273,354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р I Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама» про визнання майнових прав, задовольнити повнiстю.

Визнати майнове право за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на житлове приміщення - квартиру, будівельний номер АДРЕСА_1.

Заборонити Обслуговуючому кооперативу "Житлово-Будівельний кооператив "Рівненська брама" (ідентифікаційний код: 39839768) передавати іншим особам майнові права на житлове приміщення - квартиру, будівельний номер АДРЕСА_1.

Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-Будівельний кооператив "Рівненська брама" (ідентифікаційний код: 39839768) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_2) сплачений судовий збір в розмірі 1409 (одна тисяча чотириста дев"ять) грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення до апеляцiйного суду Рівненської області через Рiвненський мiський суд.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_2.

Відповідач Обслуговуючий кооператив «Житлово-Будівельний кооператив «Рівненська брама», місцезнаходження: 29000, Хмельницька область, місто Хмельницький, Старокостянтинівське шосе,26, .

Повне рішення виготовлене - 14.09.2018 року.

Суддя: О.В.Панас