Справа №403/486/18
Провадження №2/403/246/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 вересня 2018 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого: Годованець І. А.
при секретарі: Дорошенко В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Устинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 25 червня 2015 року, актовий запис №25. Від шлюбу є діти: дочка, Анастасія, ІНФОРМАЦІЯ_1, дочка, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, дочка, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, син, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4.
Позивач ОСОБА_1 просить шлюб з відповідачем ОСОБА_2 розірвати, мотивуючи вимоги тим, що мають різні характери та погляди на сімейне життя, на примирення не згодна.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилася, подала письмову заяву про проведення судового розгляду справи в її відсутність, просить задовольнити позовні вимоги про розірвання шлюбу з відповідачем ОСОБА_2.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з'явився, про день та час судового розгляду справи повідомлений, заяви про проведення розгляду справи у його відсутність чи відкладення або про причини неявки не подано. Ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Пунктами 1,2 ч.1 ст.280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин.
По цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, судом, 14 вересня 2018 року постановлено ухвалу про ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Статтею 51 Конституції України та ст.24 Сімейного Кодексу України всиновлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, а документальне існування шлюбу між сторонами по справі не відповідає поняттю «сім'ї», як соціального інституту сучасного суспільства. Відповідно до ст.5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17 липня 1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Частиною 3 ст.105, ч.2 ст.112 СК України встановлено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Під час розгляду справи встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, спільне проживання неможливе через різні характери та погляди на сімейне життя, сім'я розпалася, проживають окремо, на примирення не згодні. Згідно п.п.10,11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» за №11 від 21 грудня 2007 року, шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Сторони мають різні характери та погляди на сімейне життя, проживають окремо, на примирення не згодні, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При встановлених обставинах збереження шлюбу сім'ї ОСОБА_2 неможливо, і відповідно до ч.3 ст.105, ч.2 ст.112 СК України позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Позивачу, яка змінила прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається, залишається прізвище "ОСОБА_1" (ст.113 СК України та ч.8 ст.235 ЦПК України). Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Керуючись ст.ст.263-265, 280,281 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрований 25 червня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Устинівського районного управління юстиції у Кіровоградській області. актовий запис №25 - розірвати. Відповідно до ст.113 СК України та ч.8 ст.235 ЦПК України, позивачу, яка змінила прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається, залишається прізвище "ОСОБА_1". Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування судового збору в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. Відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. На рішення може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його отримання. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області. До приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із новою редакцією ЦПК України, апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через суд першої інстанції, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судом за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією ЦПК України.
Суддя Устинівського районного суду
Кіровоградської області І. А. Годованець