№ 2/263/614/2018
У Х В А Л А

14 вересня 2018 року Жовтневий районний суд м.Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого - судді Томіліна О.М.,

при секретарі Гущиній О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за комунальні послуги за період з серпня 2014р. по серпень 2017р. у сумі 7503,33грн.

На обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що їй, а також ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на праві спільно часткової власності належить квартира АДРЕСА_1: ОСОБА_2 - 2/5 частки квартири, ОСОБА_1 - 2/5 частки квартири, ОСОБА_3 - 1/5 частка квартири. ОСОБА_2 як співвласник квартири протягом останніх років не сплачує комунальні послуги, з огляду на що витрати щодо утримання квартири несе позивачка. Крім співвласників у спірній квартирі також зареєстровано неповнолітню дитину - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. За період з серпні 2014 року по грудень 2014 року нарахування за квартплату склали 486,20 грн., за послуги централізованого опалення - 622,32 грн. Протягом 2015 року нарахування склали 1166,88 грн. та 2673,69 грн.; у 2016 році - 2537,26 грн. та 4 609,45 грн.; за період січня 2017 року - серпня 2017 року - 2 402,40 грн. та 4260,12 грн. З огляду на викладене за період з серпня 2014 року по серпень 2017 року загальна сума нарахувань за послуги централізованого опалення та квартирної плати склала 18 758,32 грн., що підтверджується відповідними квитанціями. Враховуючи розмір частки відповідачки у спільній частковій власності, посилаючись на норми ст. 322 ЦК України, ОСОБА_1 вважає, що з ОСОБА_2 на її користь підлягають стягненню грошові кошти у сумі 7 503,33 грн., що складає 2/5 частки від загальної суми сплачених ОСОБА_1 платежів.

Згідно з ч.3 ст.3 ЦПК України, в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, провадження в цивільних справах здійснюються відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У зв'язку з цим, справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року, в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року.

06.07.2018р. до канцелярії суду позивачем надано заяву про уточнення (збільшення) позовних вимог, в якій остання просила стягнути з відповідача заборгованість за комунальні послуги за період з червня 2015р. по червень 2018р. у сумі 9105,83грн.

25.07.2018р. судом отримано відзив представника відповідача на вказану заяву, в якій останній заперечував проти прийняття вказаної заяви до провадження.

Крім того, 29.08.2018р. до канцелярії суду позивачем надано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з тих підстав, що дана справа виникає з сімейних правовідносин.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримала.

Представник позивача адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд клопотання в її відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат ОСОБА_6 в судове засдіння не з'явилися, надали заяви про розгляд справи в їх відсутність, заперечували проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.ч. 2,4,5,6 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку:

1) наказного провадження;

2) позовного провадження (загального або спрощеного);

3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладені вимоги ЦПК України та зважаючи на заявлені позовні вимоги, суд вважає, що підстав для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження немає, тому таке клопотання підлягає відхиленню.

Крім того, відповідно до п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи те, що дана цивільна справа на підставі ухвали суду від 26.02.2018 року розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, а у судовому засіданні 02.04.2018р. розпочато розгляд справи по суті, заява позивача про збільшення розміру позовних вимог підлягає відхиленню.

Керуючись ч.2 ст.43, ч.2 ст.49, ст.258, ст.260, ч.2 ст.353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

У прийнятті заяви про уточнення (збільшення) позовних вимог ОСОБА_1 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за комунальні послуги відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення до неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М.Томілін