У Х В А Л А

Іменем України

11 вересня 2018 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», про відшкодування майнової та моральної шкоди інвалідам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо ситуації створеної Публічним акціонерним товариством «Київенерго» шляхом службового шахрайства з метою заволодіння коштами у особливо великих розмірах, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про відшкодування майнової та моральної шкоди інвалідам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо ситуації створеної Публічним акціонерним товариством «Київенерго» шляхом службового шахрайства з метою заволодіння коштами у особливо великих розмірах.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п.п. 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

-повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

-зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

-обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

-відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору;

-відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;

-підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина 4 статті 175 ЦК України).

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175 ЦПК України , а саме позивачем в позові не зазначено:

- у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України його реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку відповідача, свої та відповідача офіційні електронні адреси та адреси електронної пошти;

- у відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ціну позову, оскільки позов відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 176 ЦПК України підлягає грошовій оцінці та не надано обґрунтований розрахунок сум, що підлягають стягненню;

- у відповідності до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не надано доказів, а також не зазначено в позові відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- у відповідності до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позові не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- у відповідності до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позові не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позову, а також у відповідності до вимог ч. 5 ст. 95 ЦПК України не підтверджено відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення;

- у відповідності до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не надано попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;

- у відповідності до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не надано підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Письмові докази, відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України, повинні бути подані в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як роз'яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до ст. 137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

В той же час, позовна заява містить лише загальні посилання на наявність підстав, на думку позивача, для відшкодування моральної шкоди йому та його дружині ОСОБА_2 та відповідно, не містить відомостей в чому саме полягає, заподіяна останнім моральна шкода.

При цьому, позивачем не надано суду доказів на підтвердження розміру завданої моральної шкоди.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до частини першої та третьої статті 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення або через представника.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодекс

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Однак, не зважаючи на вищевказані вимоги законодавства щодо представництва в суді позивачем як особою, яка підписала та подала позов до суду до матеріалів позову не долучено довіреності, яка в свою чергу могла б підтвердити його повноваження як представника його дружини ОСОБА_2, зважаючи на те, що вимогами позову зокрема є і стягнення з відповідача на її користь моральної шкоди.

Окрім того, в позовній заяві позивач не зазначає, в яких частках просить суд стягнути суму моральної шкоди відповідної грошової компенсації в розмірі 20000,00 грн. з відповідача на його користь та на користь його дружини.

При цьому, подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки як зазначалось вище позивачем заявлено вимоги щодо стягнення з відповідача на користь його дружини ОСОБА_2 моральної шкоди, однак позивачем у позові ніяким чином не зазначено процесуального статусу ОСОБА_2 у даній справі. Отже, позивачу у даному випадку необхідно визначитись із статусом учасника справи - ОСОБА_2

Таким чином, позовна заява потребує уточнень, конкретизації та належного нормативного обґрунтування, а відтак вона не відповідає вимогам ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 1-6, 8-13, 16-19, 23, 33-34, 49, 174-177, 184-185, 352-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», про відшкодування майнової та моральної шкоди інвалідам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо ситуації створеної Публічним акціонерним товариством «Київенерго» шляхом службового шахрайства з метою заволодіння коштами у особливо великих розмірах - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п'ять днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз'яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною та буде їй повернута.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Н.Г. Таран