справа № 633/46/18
провадження № 2/633/64/2018
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 червня 2018 року Печенізький районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Тимченко А.М.,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт. Печеніги, Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом, в якому просила розірвати шлюб з відповідачем, зареєстрований у книзі реєстрації шлюбів Відділу запису актів цивільного стану Пругоніце району Прага-захід Чеської Республіки (том 28 рік 2015 сторінка/листок 60 порядковий номер 46).
В обґрунтування своїх позовних вимог посилалася на те, що подружнє життя в шлюбі з відповідачем не склалося через різні погляди на життя. Стверджувала, що між ними втрачено почуття любові та взаєморозуміння. З початку 2017 року сторони проживають окремо, подружніх відносин не підтримують, спільного господарства не ведуть. Дітей від шлюбу не мають. Позивачка стверджувала, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливі, оскільки кожен з них живе самостійним життям та не піклується про іншого. Спір про розподіл майна на даний час відсутній.
В судове засідання позивачка не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, через канцелярію суду представник позивачки за довіреністю - ОСОБА_4 надав заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити (а.с. 38).
Відповідач в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов та заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надав. За відомостями, наведеними Артемівською сільською радою Печенізького району Харківської області в довідці про реєстрацію місця проживання особи № 66 від 23 лютого 2018 року, відповідач значиться зареєстрованим за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 з 13.05.1999 року по теперішній час (а.с. 16). Згідно зі зворотними поштовими повідомленнями копія ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, копія позовної заяви з доданими до неї документами, судові повістки на 23 квітня 2018 року, 15 травня 2018 року та 29 травня 2018 повернулася на адресу суду у зв'язку із закінченням терміну зберігання (а.с. 33, 43-44, 45-46), судова повістка на 12 червня 2018 року була отримана відповідачем особисто (а.с.51). Вживши всіх необхідних заходів для повідомлення відповідача щодо розгляду судової справи, за наявності відомого зареєстрованого місця проживання останнього, відповідно до частини 4 статті 130 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає судовий виклик таким, що вручений відповідачу належним чином.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Згідно з частиною 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України суд за згодою позивача розглядає справу за відсутності відповідача та вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини.
18 червня 2015 року між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, було укладено шлюб, зареєстрований у книзі реєстрації шлюбів Відділу запису актів цивільного стану Пругоніце району Прага-захід Чеської республіки (том 28 рік 2015 сторінка/листок 60 порядковий номер 46), що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії 0 номер 019648 та нотаріально завіреним перекладом від 28 квітня 2016 року. Після укладання шлюбу позивачка залишила своє дівоче прізвище «Остапчук» (а.с. 39-40). Крім того, в копії паспорту громадянина України серії ММ № 203835 виданого на імя ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, в графі «Сімейний стан/Семейное положение» міститься відмітка про укладання даного шлюбу (а.с. 8).
Дітей від шлюбу сторони не мають.
Судом встановлено, що стосунки в родині позивача та відповідача погіршились, однією сімєю вони з початку 2017 року не проживають, спільного господарства не ведуть, шлюбні стосунки між ними фактично припинились, почуття любові та взаєморозуміння втрачені, у звязку з чим, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам подружжя.
Судом повно та всебічно зясовані взаємини між подружжям, дійсні причини звернення до суду.
Вивчивши представлені докази, оцінивши і проаналізувавши вищезазначене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 30 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах у справах про розірвання шлюбу застосовується законодавство Договірної Сторони, громадянами якої є подружжя на час подачі заяви про розлучення.
Як вбачається з копії паспорту громадянина України серії МК № 749516, виданого 10 лютого 1998 року Пісочинським ВМ Харківського РВ УМВС України в Харківській області - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уроджень міста Гдов Псковської області є громадянином України (а.с. 3-5).
ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженка міста Харків також є громадянкою України, що підтверджується копією паспорта громадянина України серії ММ № 203835, виданого 15 червня 1999 року Червонозаводським РВ УМВУС України в Харківській області (а.с. 6-9).
Таким чином, незважаючи на те, що шлюб було укладено за законодавством Чеської Республіки, справа про розірвання шлюбу підлягає розгляду за законодавством України, оскільки позивач та відповідач є громадянами України.
Відповідно до ч. 3 ст. 30 Договору у справах про розірвання шлюбу у випадку, передбаченому пунктом 1 цієї статті, компетентними є органи юстиції Договірної Сторони, громадянами якої подружжя є на час подачі заяви про розлучення.
Згідно ч. 1 ст. 106 Сімейного кодексу України подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу.
Однак, як зазначає позивачка в позові, вона не може звязатися з відповідачем, останній впродовж довгого строку не виходить на звязок, що унеможливлює розірвання шлюбу в органах юстиції України за спільною заявою. Підстав для розірвання шлюбу за заявою лише позивача немає, оскільки відповідач не визнаний безвісно відсутнім або недієздатним.
Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Відповідно до ст.109 Сімейного кодексу України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що між сторонами втрачено почуття любові та поваги одне до одного. Сімя розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сімю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.
Позивачка скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
Приймаючи до уваги письмові пояснення позивачки, суд вважає, що причини, що спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам як позивачки так і відповідача, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно ч. 2 ст.114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Керуючись ст.ст. 5-10, 12, 13, 81, 141, 229, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112-114 Сімейного кодексу України, ст. 30 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах, суд
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, - задовольнити в повному обсязі.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований у книзі реєстрації шлюбів Відділу запису актів цивільного стану Пругоніце району Прага-захід Чеської Республіки (том 28 рік 2015 сторінка/листок 60 порядковий номер 46).
Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище «Остапчук».
Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривни 80 копійок.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача шляхом подачі заяви протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня складання повного його тексту. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду або з інших поважних причин.

Суддя: А.М. Тимченко