Номер провадження по справі 2/387/13/18
У Х В А Л А

про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи

06 червня 2018 року смт. Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

головуючого судді Майстера І.П.

при секретарі судового засідання Діордієвій Т.І.

за участю позивача ОСОБА_1

представників позивачів ОСОБА_2

ОСОБА_3

відповідача

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області клопотання представників позивача про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про розірвання договору оренди землі, стягнення заборгованості по орендній платі та повернення земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

Представники позивачів ОСОБА_3, ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом в інтересах позивача ОСОБА_5 ОСОБА_7 ОСОБА_8 про розірвання договору оренди землі, стягнення заборгованості по орендній платі та повернення земельної ділянки.

Під час судового розгляду після проведення судової почеркознавчої експертизи від представників позивачів надійшло письмове клопотання про призначення по справі повторної судово-почеркознавчої експертизи так як вважають, що наявні об'єктивні підстави щоб сумніватися у обґрунтованості висновку експерта від 26.03.2018 №50. Підстави для проведення повторної судової почеркознавчої експертизи позивач вважає, що висновок експерта Кіровоградського Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України є необґрунтованим та таким, що викликає сумніви в його правильності. Сторона позивача вважає, що під час проведення попереднього дослідження судовим експертом не вивчено оформлення порівняльних об'єктів (зразків) відповідно до вимог процесуального законодавства; не установлено достатність та якість отриманих матеріалів, об'єктів дослідження; не установлено порівнянності об'єктів дослідження; не вивчено питання необхідності порушення клопотань щодо надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов'язаних із проведенням експертизи; не визначено необхідний комплекс методів дослідження і послідовності їх застосування. Також, під час проведення роздільного дослідження судовим експертом не вивчено ознак і властивостей кожного з досліджуваних об'єктів; не вивчено виявлених загальних та окремих ознак і властивостей кожного з досліджуваних об'єктів; не вивчено виявлених та загальних окремих ознак кожного з об'єктів дослідження; не зроблено оцінки кожної виявленої ознаки з погляду механізму її утворення, стійкості, індивідуальності та частоти поширеності. Експерт під час проведення порівняльного дослідження не зазначив, якими способами здійснено порівняння загальних та окремих ознак: зіставлення, накладення або суміщення; не сформовано проміжного висновку про наявність чи відсутність тотожності та розбіжності; не проведено належного ілюстрування результатів порівняльного дослідження; не визначено стійкість та індивідуальність виявлених ознак; не визначено чи розбіжність є стійкою; не проілюстровано порівняння досліджуваного об'єкта із всіма порівняльними зразками; жодна ілюстрація зразків підпису ОСОБА_1, не містить пояснювальний текст. Отже представники позивачів вважають, що при здійсненні дослідження експертом, не надано оцінку всім вказаним зразкам підпису, а експерт зобов'язаний провести повне дослідження і дати обґрунтований та об'єктивний висновок. Також представники позивачів в судовому засіданні доповнили, що експерт самостійно та довільно обрала лише 4 підписи, які були об'єктом дослідження, однак підписів, які були об'єктами дослідження є набагато більше, а тому не зрозуміло де які підписи були взяті. Таким чином викликає сумнів щодо повноти та об'єктивності проведеної експертизи, що зумовлює його зміст неповним і неясним. Також будь-яких розбіжностей експерт не встановила і таке твердження у висновку експерта не міститься. Категоричність висновку експерта не доводить його повноти та ясності. Також не з'ясовано, які підписи були досліджені та не пояснив експерт, які методи ним застосовувались.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував з приводу задоволення клопотання, зазначаючи, що стороною позивача жодним чином не доведена упередженість експерта так як суд призначив експертизу саме за його ініціативи та у вказаній ними експертній установі. Також експерт надала відповіді на усі запитання сторін, в тому числі і експерт пояснила методи, які вона застосовувала під час проведення експертизи. Експерт вказала і підписала ілюстрації, які додані до висновку експерта, що відповідає інструкції. Також експерт чітко повідомила, що вона досліджувала усі підписи та її висновок є категоричний. Отже експерт провела експертизу у виключній відповідності до інструкції. Тому просив в задоволенні клопотання відмовити.

Вислухавши думки сторін щодо заявленого клопотання, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання представників позивачів не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

За роз'ясненнями п.10 Постанови Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 року "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об'єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В судовому засіданні експерт ОСОБА_9 надала пояснення, що у неї стаж експертної роботи з 2012 року. Щодо обставин проведення експертизи повідомила, що клопотань про витребування додатково експериментальних зразків підпису нею не заявлялось. Також експертом досліджувався кожен підпис, який був об'єктом дослідження та у даному випадку це багатооб'єктна експертиза так як об'єктом дослідження було 26 підписів. Якщо експерт при дослідженні всіх об'єктів приходить до висновку, що підписи вчинені однією особою то для спрощення висновку він досліджує їх як єдиний почерковий матеріал. На сторінці №7 висновку, зазначено розташування підписів, які були об'єктами дослідження і далі по тексту переходить до їх дослідження. Також на зазначеній сторінці наявний проміжний висновок, що при порівнянні описаних підписів між собою було встановлено збіг загальних та суттєвих окремих ознак, які утворюють індивідуальну сукупність достатню для висновку про те, що дані підписи виконані однією особою і в подальшому будуть розглядатися як єдиний почерковий матеріал. Тобто, якщо в експерта є сумніви, що підписи виконані однією особою або підписи мають різну транскрипцію, різні загальні ознаки, то експерт досліджує кожен підпис окремо або ділить їх на групи. У даному випадку підписи були в межах однієї сукупності ознак і виконані однією особою і досліджувались всі як єдиний почерковий матеріал в одній сукупності. Ознаки кожного підпису досліджувались окремо в межах однієї сукупності ознак. Підписи, які були об'єктом дослідження не є ідентичні між собою так як людина яка підписується має певну варіаційність. Якщо підписи є ідентичними то це може вказувати на їх підроблення. Чотири підписи, які були проілюстровані у висновку експерта найяскравіше показують всі ознаки досліджуваних підписів. Також розбіжностей між підписами експерт у висновку не відображала, так як їх не було. В разі встановлення розбіжних ознак підписів, експерт обов'язково зазначила їх у висновку. У висновку експерта зазначені лише збіжні ознаки підписів. Ілюстрація кожного підпису у висновку експерта є недоцільним так як це буде надмірне нагромадження тексту висновку експерта. Також в інструкції, вимог щодо ілюстрації кожного підпису немає. Підписи, які були об'єктом дослідження різняться за їх варіаційністю та вказують на те, що їх виконувала одна й та ж сама особа. Об'єкт дослідження помічений у документі відповідним штампом. Всі надані зразки підписів були досліджені експертом без виключення. Під час проведення експертизи експерт застосовувала наступні методи, а саме: спочатку досліджувала підписи візуально, далі мікроскопічний метод, метод зіставлення (порівняння), що відображено у висновку експерта. При проведенні дослідження використовувались: мікроскоп, прилад "Foster + Freeman VSC40", прилад "Euro Kompatible" з відеомонітором, лінійка металева вимірювальна. Відповідь експерта у висновку на поставлене судом запитання є категоричною.

Враховуючи надані відповіді судового експерта на запитання сторін у справі, суд вважає що експерт мотивовано та об'єктивно провела експертне дослідження із зазначенням методик та способів проведення експертизи.

Не даючи наперед оцінку висновку судової почеркознавчої експертизи від 26.03.2018 №50 по суті, суд зазначає, що наявність певних недоліків у висновку експерта, а також їх позиція з приводу оформлення висновку експерта не переконала суд в тому, що зазначене призвело до надання суперечливого або сумнівного висновку.

Суд враховуючи пояснення експерта зазначає, що висновок почеркознавчої експертизи, призначеної судом, не являється неясним: у висновку надано однозначну і конкретну, а тому зрозумілу і ясну відповідь на поставлене судом запитання; висновок експертизи не являється неповним, оскільки у ньому надано відповідь на поставлене єдине запитання. Крім того, висновок судової почеркознавчої експертизи наданий на підставі проведеного дослідження наданих вихідних даних, а саме наданої достатньої кількості вільних зразків, умовно-вільних зразків та експериментальних зразків підписів ОСОБА_5. Крім того експерт попереджався судом про кримінальну відповідальність за ст.384 КК України, про що свідчить зміст ухвали суду та висновку експертизи, будь-яких належних доказів на підтвердження наявності підстав сумніватись у неупередженості та об'єктивності експерта суду не подано.

Враховуючи обґрунтування сторін щодо заявленого клопотання, суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав щодо призначення у справі повторної судово-почеркознавчої експертизи. Експертне дослідження експертом, з урахуванням специфіки предмета дослідження та необхідності при його вирішенні наявності спеціальних знань, проводилось на підставі документів (доказів), зібраних і досліджених в судовому засіданні.

Враховуючи вищевикладене клопотання сторони позивача є необґрунтованим, доводи, на які посилається сторона не можуть бути підставою для призначення у справі повторної судово-почеркознавчої експертизи.

За таких обставин суд не вбачає підстав для призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.102, 103, 113 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача про призначення повторної комісійної судово - почеркознавчої експертизи, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_10