Єдиний унікальний номер:448/1168/18
Провадження № 2/448/832/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07.09.2018 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Торська І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1) до ОСОБА_2 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2) про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із вищевказаним позовом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без рух з наступних підстав.

Так, як вбачається із матеріалів справи позивачкою ставиться вимога про визнання за нею права власності на ? житлового будинку №3 по вул.Помийники в с.Арламівська Воля Мостиського району Львівської області та побутових споруд як на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 (батька), який помер 03.08.1997р.

Ознайомившись з формою та змістом позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, а саме: позивачкою ОСОБА_1 при зверненні до суду з даним позовом не дотримано вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зокрема позивач: не зазначив ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку з розглядом справи.

Відповідно до п.п.2, 9, 10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, як в даному випадку, ціна позову визначається сумою всіх вимог.

Відповідно до розяснень, що містяться в п. 12 «а» постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору; під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки. Оцінка обєкта здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Так, позивачка в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України не довела належними та допустимими доказами (звіт про оцінку майна із висновком про його вартість, чи іншими документами) дійсної вартості спірного майна, із якої необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір.

Крім того, позивачка звернулась до суду ще з вимогою немайнового характеру, а саме просить суд визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та продовжити цей строк.

Так, ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" (із змінами та доповненнями станом на 01.01.2017 рік ) - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 грн.

Пунктами 1 і 2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ( із змінами та доповненнями станом на 01.01.2017 рік) передбачено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 704,80 грн.; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 704,80 грн.

Також позивачка в позовній заяві покликається на те, що її брат ОСОБА_4 (спадкоємець за заповітом), помер в 2005р., однак не додає копії свідоцтва про смерть останнього та не вказує, що самостійно не може такий суду надати.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана заява підлягає залишенню без руху, а позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків, які зазначені вище.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1) до ОСОБА_2 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2) про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки.

Розяснити позивачу, що у разі не усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_5