24.04.2018 Єдиний унікальний № 371/1862/15-ц
Провадження № 2/371/3/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2018 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі представників позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2,

з секретарем Терновенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про поділ будинку та земельної ділянки,

У С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулись до суду з вказаним позовом, посилаючись на ті обставини, що позивач ОСОБА_4 згідно свідоцтв про право на спадщину за законом, виданих приватним нотаріусом Миронівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В, є співвласниками житлового будинку під номером 7 по вулиці Комсомольська міста Миронівка Київської області. Кожному з них належить право власності на 1/4 частину вказаного будинку. Власником іншої 1/2 частини житлового будинку є відповідач ОСОБА_5

Після смерті їх матері ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, відповідач одноособово користується житловим будинком та земельною ділянкою, на якій він розміщений, чинить їм всілякі перешкоди у користуванні власністю. Згоди з відповідачем про поділ у натурі між співвласниками майна, що є у спільній частковій власності, не досягнуто.

У випадку недосягнення спільної згоди між співвласниками про поділ спільного майна, поділ цього майна відбувається за рішенням суду.

З огляду на вказані обставини та неможливість спільного з відповідачем користування та володіння житловим будинком, господарськими будівлями та спорудами, просили поділити будинок в натурі.

Житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,0990 га. Земельна ділянка розташована в місті Миронівна Київської області по вулиці Комсомольська,7, цільове призначення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд.

Будучи співвласниками житлового будинку, мають право на користування відповідною частиною земельної ділянки, на якій він розташований.

Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 21 липня 2014 року за кожними з них визнано право користування 1/4 частиною земельної ділянки по вулиці АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_7

Просили в судовому порядку поділити в натурі житловий будинок під номером 7 по вулиці Комсомольська міста Миронівка Київської області, виділивши кожному з них по 1/4 частині житлового будинку, господарських будівель і споруд, та в користування по 1/4 частині земельної ділянки площею 0,0990 га.

Заперечень на позовну заяву відповідач не подав.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 03 лютого 2016 року у справі за клопотанням представників позивача призначено судову будівельно-технічну експертизу. На вирішенням експертів поставлено питання щодо можливості поділу житлового будинку по вулиці АДРЕСА_2 та земельної ділянки, на якій він розташований.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 22 вересня 2016 року за клопотанням представників позивача у справі призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу. На вирішенням експерту поставлено питання щодо вартості земельної ділянки, на якій розташовано домоволодіння по вулиці АДРЕСА_1, можливості поділу земельної ділянки та варіантів поділу.

Після отримання висновку додаткової експертизи провадження у справі відновлено ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 03 липня 2017 року.

Після відновлення провадження у справі позивачами подано до суду заяву про уточнення позовних вимог. З огляду на висновки проведених у справі експертних досліджень позивачі просили припинити право спільної часткової власності кожного з них на 1/4 частину житлового будинку під номером АДРЕСА_3 Визнати за ними право на 1/2 частину вказаного будинку та поділити будинок в натурі за запропонованим експертом першим варіантом поділу будинку.

При поділі просили виділити їм ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у спільну сумісну власність наступні приміщення житлового будинку : житлову кімнату (1-3) площею 9,70 кв.м (основна частина «А») вартістю 24473 грн.; житлову кімнату (1-4) площею 13,80 кв.м (основна частина «А») вартістю 34817 грн.; господарські споруди : 1/2 частину огорожі № 1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 61260,50 грн., та 1/2 відповідну частину горища (горищного приміщення) будинку, що знаходиться безпосередньо над виділеними приміщеннями.

Виділити ОСОБА_5 у власність наступні приміщення житлового будинку: прихожу (1-1) площею 8,50 кв.м (основна частина «А») вартістю 21445 грн.; їдальню (1-2) площею 9,60 кв.м (основна частина «А») вартістю 24220 грн.; веранду (1-5) площею 13,50 кв.м (прибудова «а») вартістю 15512 грн.; кладову (1-6) площею 5,30 кв.м (прибудова «а») вартістю 6090 грн.; ганок «а1» вартістю 1091 грн.; господарські будівлі і споруди: сарай «Б» з прибудовою «б» вартістю 17947 грн.; погріб з шийкою «Вп/г» вартістю 10822 грн.; убиральню «Г» вартістю 2637 грн.; 1/2 частину огорожі №1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 101734,50 грн.

Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення їх ізоляції одне від одного у приміщеннях житлового будинку зобов'язати кожну з сторін виконати наступні роботи:

- замурувати двері між приміщеннями житлового будинку: 1-1 і 1-4; 1-2 і 1-3;

- кожну з частин житлового будинку після поділу забезпечити індивідуальними системами водопостачання, каналізації, опалення та електропостачання шляхом влаштування нових та/або розгалуженням існуючих труб (каналів) інженерних мереж та перенесенням приладів обліку (лічильників), димарів та іншого обладнання до відповідних частин будинку з розробленням та узгодженням всіх проектів, отриманням необхідних дозволів у відповідних інстанціях.

Для обладнання окремих приміщень будинку просили зобов'язати їх :

- існуючий віконний блок у зовнішній стіні приміщення 1-3 переобладнати у дверний проріз та встановити двері, влаштувати перегородку (з дверним прорізом) з метою утворення приміщення коридору мінімальною нормативною шириною не менше 1,1 м, а також приміщення кухні мінімальною нормативною площею не менше 7,0 кв.м;

- обладнати приміщення новоутвореної кухні необхідним побутовим обладнанням та влаштувати витяжний канал;

- влаштувати прибудову у складі приміщень передпокою мінімальною нормативною глибиною не менше 1,5 м, приміщення санвузлу мінімальною нормативною площею не менше 3,8 кв.м; при вході до передпокою влаштувати ганок із козирком над входом;

- обладнати приміщення новоутвореного санвузлу необхідним сантехнічним обладнанням та влаштувати в ньому витяжний канал.

Просили зобов'язати відповідача ОСОБА_5 в частині житлового будинку, що виділена йому, виконати наступні роботи:

- влаштувати у приміщенні 1-5 перегородки (в дверним прорізом) з метою утворення приміщення передпокою мінімальною нормативною глибиною не менше 1,5 м та відокремленої кухні мінімальною нормативною площею не менше 7,0 кв.м, при цьому переобладнати існуюче приміщення шляхом демонтажу існуючого та подальшого влаштування у приміщенні новоутвореної кухні необхідного побутового обладнання, влаштувати в кухні витяжний канал;

- переобладнати приміщення кладової 1-6 у санвузол, забезпечивши його необхідним сантехнічним обладнанням, та влаштувати у ньому витяжний канал;

- замурувати у приміщенні 1-6 існуючий дверний проріз та влаштувати його з іншого боку з метою виключення входу до санвузлу безпосередньо із кухні.

Просили стягнути з відповідача різницю у вартості часток будинку у розмірі 20237 грн.

Згідно висновку додаткового експертного дослідження відповідно до належних частин будинку просили виділити їм в користування по 1/2 частині земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої по вулиці АДРЕСА_4 призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-2-1-А площею 0,0495 га. Виділити ОСОБА_5 1/2 частину вказаної земельної ділянки, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-3-4-5-А площею 0,0495 га.

Межу розподілу виділених земельних ділянок прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К в порядку, встановленому висновком експерта.

В судовому засіданні представники позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, викладені у поданій до суду заяві про уточнення позовних вимог підтримали. В поясненнях послались на обставини, що викладені у поданих до суду заявах.

Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належно.

Заява про уточнення позовних вимог, яка неодноразово була повернута до суду з причин неотримання відповідачем поштової кореспонденції, була вручена відповідачу 12 квітня 2018 року.

Такі обставини підтверджені розписками відповідача від 12 квітня 2018 року.

Зважаючи на ті обставини, що будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, відповідач в черговий раз не з'явився до суду, враховуючи правила ст. 223 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та можливість вирішення справи у відсутності відповідача.

Суд, заслухавши представників позивачів, дослідивши зібрані у справі докази, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов належить задовольнити.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК України, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК України, а також правильно витлумачив ці норми.

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (1950 р.), ратифікованою Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї (1952 р.) передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено у Конституції України.

Відповідно до частини 4 статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

Відповідно до частини 1 статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з нормою статті 319 ЦК України власник володіє, користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він сам вирішує, що робити зі своїм майном, керуючись виключно власними інтересами, здійснюючи щодо цього майна будь-які дії, які не повинні суперечити закону і не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства.

Встановлено, що позивачі після померлої матері ОСОБА_7 прийняли та оформили спадкові права на належну їй частку житлового будинку під номером 7 по вулиці Комсомольська міста Миронівка Київської області. Кожний з позивачів отримав право власності на 1/4 частину даного будинку.

Дані обставини підтверджені свідоцтвами про право на спадщину за законом, посвідченими приватним нотаріусом Миронівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В. 07 лютого 2014 року, зареєстрованими в реєстрі за № 467 та № 469, Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 17502860 та № 17501607 від 07 лютого 2014 року.

Позивачі мають перешкоди у користуванні майном, яке належить їм на праві спільної часткової власності з відповідачем, звертались за судовим захистом.

Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 22 травня 2015 року відповідача ОСОБА_5 було зобов'язано не чинити перешкод позивачам у користуванні належною кожному з них частиною житлового будинку під номером 7 по вулиці Комсомольська міста Миронівка Київської області шляхом надання безперешкодного доступу до будинку.

Виділ часток нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. До такого висновку дійшов Верховний Суд України, розглянувши справу № 6-1443цс16.

Поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

На підставі статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Зі змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України слідує, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.

Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно.

У справі за клопотанням позивачів проведено комплексну судову будівельно-технічну, оціночно-будівельну та земельно-технічну експертизу.

09 серпня 2016 року складено висновок, за змістом якого ринкова вартість жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташованих по вулиці АДРЕСА_1 становить 402989 грн.

Поділ вказаного жилого будинку з господарськими будівлями і спорудами, виходячи із часток 1/2 та 1/2, є можливим, однак із незначним відхиленням від вказаних часток, оскільки технічної можливості поділу в точній відповідності до часток без нанесення шкоди господарському призначенню будівель і споруд, не існує. Експертом на розгляд суду запропоновано три варіанти поділу будинку, виходячи із зазначених часток.

Докладний опис варіантів поділу житлового будинку та господарських будівель і споруд, виходячи з часток 1/2 та 1/2 з відображенням переліку будівельних робіт, які необхідно провести для поділу будинку на дві ізольовані квартири, а також розмірів грошових компенсацій, які необхідно буде сплатити тому співвласнику, частка якого після розподілу виявиться меншою його частки, представлено у дослідницькій частині висновку на стор. 39- 46 та зображено на схемах у додатках 2-4, що є невід'ємною частиною висновків експертного дослідження.

За першим варіантом поділу пропонується виділити позивачам у спільну сумісну власність наступні приміщення житлового будинку : житлову кімнату (1-3) площею 9,70 кв.м (основна частина «А») вартістю 24473 грн.; житлову кімнату (1-4) площею 13,80 кв.м (основна частина «А») вартістю 34817 грн.; господарські споруди : 1/2 частину огорожі № 1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 61260,50 грн., та 1/2 відповідну частину горища (горищного приміщення) будинку, що знаходиться безпосередньо над виділеними приміщеннями.

Відповідачу пропонується виділити у власність наступні приміщення житлового будинку: прихожу (1-1) площею 8,50 кв.м (основна частина «А») вартістю 21445 грн.; їдальню (1-2) площею 9,60 кв.м (основна частина «А») вартістю 24220 грн.; веранду (1-5) площею 13,50 кв.м (прибудова «а») вартістю 15512 грн.; кладову (1-6) площею 5,30 кв.м (прибудова «а») вартістю 6090 грн.; ганок «а1» вартістю 1091 грн.; господарські будівлі і споруди: сарай «Б» з прибудовою «б» вартістю 17947 грн.; погріб з шийкою «Вп/г» вартістю 10822 грн.; убиральню «Г» вартістю 2637 грн.; 1/2 частину огорожі №1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 101734,50 грн.

Експертом визначено розмір грошової компенсації за недоотриману частину досліджуваного будинку у випадку поділу його за запропонованим першим варіантом.

Загальна вартість приміщень житлового будинку загальною площею 36,9 кв.м та господарських будівель і споруд, які виділяються відповідачу за першим варіантом поділу будинку складає 101734, 50 грн., що є більшим за ідеальну частку на 20237 грн. та становить 31/50 частину будинку.

Відповідно до пункту 7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 04.10.1991 № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Суд вважає можливим поділити спірний житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за першим варіантом поділу, запропонованим експертним висновком.

Щодо вимог про поділ земельної ділянки, на якій розташовано житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами по вулиці АДРЕСА_1 суд зазначає наступне.

При вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном.

До такого висновку дійшов Верховний Суд України, розглянувши справу за позовом виділення в натурі частини житлового будинку і встановлення порядку користування земельною ділянкою за заявою у справі № 6-245цс16 від 01 січня 2017 року.

Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 21 липня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_8, Миронівської міської ради Київської області, відділу Держземагенства України у Миронівському районі Київської області, про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, визнання права користування земельною ділянкою в порядку спадкування, заявлені позовні вимоги задоволено частково, визнано за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_7 право користування 1/2 частиною земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої в АДРЕСА_5, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Рішення прийнято на підставі положень статті 120 ЗК України за змістом якої у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об'єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Позивачі на підставі статті 1225 ЦК України в порядку спадкування набули права користування земельною ділянкою, яка необхідна для обслуговування спірного будинку по вулиці АДРЕСА_1. Згоди щодо користування земельною ділянки з відповідачем не досягнуто.

02 червня 2017 року складено висновок експерта № СЕ-1201-1-757.16 за результатами проведеної додаткової комплексної судової земельно-технічної експертизи.

За висновками додаткової експертизи ринкова вартість земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої за адресою: вул. Комсомольська, 7 (на даний час вулиця Благовіщенська) міста Миронівка Київської області, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, на дату оцінки складає: 98832 грн. Поділ земельної ділянки в частках 1/2 та 1/2 можливий.

Керуючись вимогами нормативно-правових актів та положення методик проведення судових експертиз, враховуючи архітектурно-планувальне рішення житлового будинку, взаємне розміщення будівель і споруд на земельній ділянці при домоволодінні, приймаючи до уваги варіанти поділу будинку, запропоновані у висновку експерта № СЕ-1-1-401.16 від 09 серпня 2016 pоку, а також побажання сторін щодо варіантів поділу, висловлені під час огляду при проведенні первинної експертом на розгляд суду експертом запропоновано по три варіанти поділу земельної ділянки.

Запропоновані можливі варіанти поділу досліджуваної земельної ділянки в частках 1/2 та 1/2 викладені у дослідницькій частині висновку на стор. 30-33 та зображені на схемах у додатках 2-4, що є невід'ємною частиною висновків даного дослідження.

Перший варіант поділу земельної ділянки площею 0,0990 га по вулиці АДРЕСА_6 в частках 1/2 та 1/2 (відповідно до 1-го варіанту поділу будинку в частках 1/2 та 1/2, запропонованого у висновку № СЕ-1-1-401.16) (на 1-му арк.).

Згідно вказаного варіанту поділу земельної ділянки відповідно до належних частин будинку пропонується виділити позивача в користування 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої по вулиці АДРЕСА_4 призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-2-1-А площею 0,0495 га. Відповідачу виділити 1/2 частину земельної ділянки, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-3-4-5-А площею 0,0495 га.

Межу розподілу виділених земельних ділянок пропонується прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К :

- відрізок A-Б довжиною 8,94 м прокласти від зовнішньої фасадної межі земельної ділянки згідно з кадастровим планом (зокрема, від точки А, що знаходиться на відстані 3,7 м від поворотної точки 5) до житлового будинку, а саме до крайньої точки лінії розподілу будинку між співвласниками;

- відрізки Б-В, В-Г, Г-Д, Д-Е, Е-Є довжинами відповідно 3,5 м, 0,46 м, 2,52 м, 1,01 м, 0,37 м прокласти по лінії розподілу будинку;

- відрізок Є-Ж довжиною 2,81 м прокласти від внутрішнього кута будинку до точки Ж, яка розташована на відстані 2,0 м від стін приміщень кожного із співвласників;

- відрізок Ж-З довжиною 4,86 м прокласти паралельно стіні житлового будинку у напрямку тильної зовнішньої межі 2-3 земельної ділянки згідно з кадастровим планом, дотримуючись відстані 2,0 м від стіни прибудови «а»;

- відрізок З-И довжиною 5,04 м прокласти у напрямку сараю «Б» до точки И, що знаходиться на відстані 2,0 м від стіни сараю та на відстані 3,1 м від кута ганку;

- відрізок И-К довжиною 16,34 м прокласти у напрямку тильної зовнішньої межі 2-3 земельної ділянки згідно з кадастровим планом, до сполучення з нею у точці К, знаходиться на відстані 8,9 м від поворотної точки 3.

Інші (зовнішні) межі земельних ділянок прокласти у відповідності до меж згідно з кадастровим планом.

Вказаний варіант поділу земельної ділянки відповідає першому варіанту поділу будинку в частках 1/2 та 1/2, тому є доцільним поділити земельну ділянку саме за вказаним запропонованим варіантом поділу.

Відповідно до статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За правилами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що обставини, якими обґрунтовані заявлені вимоги, є доведеними.

Відповідач власного варіанту поділу будинку, господарських будівель і споруд, та земельної ділянки не запропонував, заперечень щодо поділу будинку за варіантом, що запропонували позивачі, до суду не подав.

За загальним правилом в разі, якщо поділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Загальна вартість приміщень житлового будинку загальною площею 36,9 кв.м та господарських будівель і споруд, які виділяються відповідачу за першим варіантом поділу будинку складає 101734, 50 гривень, що є більшим за ідеальну частку на 20237 гривень та становить 31/50 частину будинку.

З огляду на вказані обставини, суд вважає доцільним стягнути з відповідача на користь кожного з позивачів грошову компенсацію як учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Згідно зі статтею 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.

При зверненні до суду позивачі сплатили судовий збір в сумі 590 гривень, та в ході розгляду справи понесли судові витрати, пов'язані з проведенням експертизи, в розмірі по 5315 гривень. Вказана обставина підтверджена квитанціями : № 0.0.646895734.1 та № 0.0.646896432.1 від 07 листопада 2016 року.

Понесені позивачами витрати підлягають стягненню на їх користь з відповідача.

На підставі викладеного, ст. ст. 16, 183, 317, 319, 356, 367, 1225 ЦК України, ст.ст. 120, 152 ЗК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 76 - 81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263 - 264, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3, паспорт серії НОМЕР_3, виданий Миронівським РВГУ МВС України в Київській області 09 квітня 2010 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,зареєстроване місце проживання : будинок під номером АДРЕСА_7, ОСОБА_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_2,зареєстроване місце проживання : будинок під номером АДРЕСА_7 до ОСОБА_5, зареєстроване місце проживання : будинок під номером 7 по вулиці Благовіщенська міста Миронівка Київської області, про поділ будинку та земельної ділянки, задовольнити.

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по 1/4 частині кожного на житловий будинок під номером АДРЕСА_3

Визнати право спільної сумісної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на 1/2 частину житлового будинку під номером АДРЕСА_8

Поділити житловий будинок під номером 7 по вулиці Благовіщенська міста Миронівка Київської області, належний на праві спільної часткової власності ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Виділити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у спільну сумісну власність наступні приміщення житлового будинку : житлову кімнату (1-3) площею 9,70 кв.м (основна частина «А») вартістю 24473 грн.; житлову кімнату (1-4) площею 13,80 кв.м (основна частина «А») вартістю 34817 грн.; господарські споруди : 1/2 частину огорожі № 1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 61260,50 грн.

Виділити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 1/2 відповідну частину горища (горищного приміщення) будинку, що знаходиться безпосередньо над виділеними приміщеннями.

Виділити ОСОБА_5 у власність наступні приміщення житлового будинку: прихожу (1-1) площею 8,50 кв.м (основна частина «А») вартістю 21445 грн.; їдальню (1-2) площею 9,60 кв.м (основна частина «А») вартістю 24220 грн.; веранду (1-5) площею 13,50 кв.м (прибудова «а») вартістю 15512 грн.; кладову (1-6) площею 5,30 кв.м (прибудова «а») вартістю 6090 грн.; ганок «а1» вартістю 1091 грн.; господарські будівлі і споруди: сарай «Б» з прибудовою «б» вартістю 17947 грн.; погріб з шийкою «Вп/г» вартістю 10822 грн.; убиральню «Г» вартістю 2637 грн.; 1/2 частину огорожі №1 вартістю 1970,50 грн., загальною вартістю 101734,50 грн.

Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення їх ізоляції одне від одного у приміщеннях житлового будинку зобов'язати ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 виконати наступні роботи:

- замурувати двері між приміщеннями житлового будинку: 1-1 і 1-4; 1-2 і 1-3;

- кожну з частин житлового будинку після поділу забезпечити індивідуальними системами водопостачання, каналізації, опалення та електропостачання шляхом влаштування нових та/або розгалуженням існуючих труб (каналів) інженерних мереж та перенесенням приладів обліку (лічильників), димарів та іншого обладнання до відповідних частин будинку з розробленням та узгодженням всіх проектів, отриманням необхідних дозволів у відповідних інстанціях.

Для обладнання окремих приміщень будинку зобов'язати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 :

- існуючий віконний блок у зовнішній стіні приміщення 1-3 переобладнати у дверний проріз та встановити двері, влаштувати перегородку (з дверним прорізом) з метою утворення приміщення коридору мінімальною нормативною шириною не менше 1,1 м, а також приміщення кухні мінімальною нормативною площею не менше 7,0 кв.м;

- обладнати приміщення новоутвореної кухні необхідним побутовим обладнанням та влаштувати витяжний канал;

- влаштувати прибудову у складі приміщень передпокою мінімальною нормативною глибиною не менше 1,5 м, приміщення санвузлу мінімальною нормативною площею не менше 3,8 кв.м; при вході до передпокою влаштувати ганок із козирком над входом;

- обладнати приміщення новоутвореного санвузлу необхідним сантехнічним обладнанням та влаштувати в ньому витяжний канал.

Зобов'язати ОСОБА_5 в частині житлового будинку, що виділена йому, виконати наступні роботи:

- влаштувати у приміщенні 1-5 перегородки (в дверним прорізом) з метою утворення приміщення передпокою мінімальною нормативною глибиною не менше 1,5 м та відокремленої кухні мінімальною нормативною площею не менше 7,0 кв.м, при цьому переобладнати існуюче приміщення шляхом демонтажу існуючого та подальшого влаштування у приміщенні новоутвореної кухні необхідного побутового обладнання, влаштувати в кухні витяжний канал;

- переобладнати приміщення кладової 1-6 у санвузол, забезпечивши його необхідним сантехнічним обладнанням, та влаштувати у ньому витяжний канал;

- замурувати у приміщенні 1-6 існуючий дверний проріз та влаштувати його з іншого боку з метою виключення входу до санвузлу безпосередньо із кухні.

Відповідно до належних частин будинку виділити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в користування 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої по вулиці АДРЕСА_4 призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-2-1-А площею 0,0495 га.

Виділити ОСОБА_5 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0990 га, розташованої по вулиці АДРЕСА_4 призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К-3-4-5-А площею 0,0495 га.

Межу розподілу виділених земельних ділянок прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Ж-З-И-К :

- відрізок A-Б довжиною 8,94 м прокласти від зовнішньої фасадної межі земельної ділянки згідно з кадастровим планом (зокрема, від точки А, що знаходиться на відстані 3,7 м від поворотної точки 5) до житлового будинку, а саме до крайньої точки лінії розподілу будинку між співвласниками;

- відрізки Б-В, В-Г, Г-Д, Д-Е, Е-Є довжинами відповідно 3,5 м, 0,46 м, 2,52 м, 1,01 м, 0,37 м прокласти по лінії розподілу будинку;

- відрізок Є-Ж довжиною 2,81 м прокласти від внутрішнього кута будинку до точки Ж, яка розташована на відстані 2,0 м від стін приміщень кожного із співвласників;

- відрізок Ж-З довжиною 4,86 м прокласти паралельно стіні житлового будинку у напрямку тильної зовнішньої межі 2-3 земельної ділянки згідно з кадастровим планом, дотримуючись відстані 2,0 м від стіни прибудови «а»;

- відрізок З-И довжиною 5,04 м прокласти у напрямку сараю «Б» до точки И, що знаходиться на відстані 2,0 м від стіни сараю та на відстані 3,1 м від кута ганку;

- відрізок И-К довжиною 16,34 м прокласти у напрямку тильної зовнішньої межі 2-3 земельної ділянки згідно з кадастровим планом, до сполучення з нею у точці К, знаходиться на відстані 8,9 м від поворотної точки 3.

Інші (зовнішні) межі земельних ділянок прокласти у відповідності до меж згідно з кадастровим планом.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_4 грошову компенсацію за різницю у вартості часток будинку у розмірі по 10118 (десять тисяч сто вісімнадцять) гривень 50 копійок на користь кожного та по 12924 (дванадцять тисяч дев'ятсот двадцять чотири) гривні 90 копійок понесених судових витрат, всього по 23042 (двадцять три тисячі сорок дві) гривні 90 копійок.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 1 Розділу ХШ «Перехідні положення» ЦПК України в новій редакції до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного тексту судового рішення 04 травня 2018 року.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук