ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

13 вересня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Соловей Ж.В., позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, представника відповідачів ОСОБА_3, розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про встановлення факту батьківства та визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області знаходиться вищезазначена справа.

Представником відповідачів в судовому засіданні заявлено клопотання про витребування доказів, а саме: у Борівської селищної ради Фастівського району Київської області завірене в установленому порядку рішення №06 виконкому Борівської селищної ради від 20.01.1999 року або інший документ (рішення, довідка, акт, тощо) за підписом голови Борівської селищної ради ОСОБА_8 та секретаря Н.М. Панченка; завірений в установленому порядку акт встановлення фактичного проживання мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1; інформацію згідно запитуваного в адвокатському запиті №1 від 19.07.2018, повторному адвокатському запиті №2 від 28.08.2018; у ПАТ «Київводоканал»: інформацію щодо законності видачі довідок за підписом начальника відділу кадрів, засвідченою печаткою відділу; інформацію щодо законності довідки №34 від 06.02.2017 за підписом начальника відділу кадрів, засвідченого печаткою відділу та повноважень начальнику відділу одноособово посвідчувати такі довідки; направити генеральному директору ПАК «АК «Київводоканал» копію довідки з місця роботи ОСОБА_1 №34 від 06.12.2017, яка складається з двох частин та отримати інформацію (розяснення) щодо правильності формування цієї довідки; у ОСОБА_9: свідоцтво про народження ОСОБА_9, свідоцтво про народження та свідоцтво про смерть ОСОБА_10.

Свої вимоги мотивував тим, що сторона позивача не виконала таких процесуальних дій, які зазначені у п.28 постанови №2 від 12.05.2009 Пленум Верховного суду «Про застосування норм цивільно процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», а саме не просила суд виключити з числа доказів документи, зазначені в заяві представника позивача, сторона відповідачів ОСОБА_11, ОСОБА_7 подає відповідні докази, що спростовують значення відомостей оспорюваного документа і могли бути підставою неприйняття його до уваги під час оцінки доказів, а саме: копію рішення №06 виконкому Борівської селищної ради від 20.01.1999; копію тимчасового посвідчення діда спадкодавця ОСОБА_12 ОСОБА_10.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Як розяснено у п. 28 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо при дослідженні письмових доказів особою, яка бере участь у справі, буде подана заява про те, що доданий до справи або поданий іншою особою для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є фальшивим, особа, яка подала цей документ, може відповідно до частини другої статті 185 ЦПК просити суд виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів. При відсутності з її боку таких процесуальних дій, особа, яка подала заяву, має згідно із загальними правилами доказування (стаття 60 ЦПК) подати відповідні докази, що спростовують значення відомостей оспорюваного документа і могли бути підставою неприйняття його до уваги під час оцінки доказів. У разі необхідності за клопотанням особи, яка зробила таку заяву, суд відповідно до правил частини четвертої статті 10 ЦПК сприяє їй у збиранні цих доказів (призначає експертизу, витребовує інформацію від особи, за іменем якої видано документ, оголошує перерву або відкладає розгляд справи, якщо це потрібно, тощо).

Представник відповідачів заявив, що подані позивачем докази - довідка Борівської селищної ради № 142 від 13.02.03 р, довідка підтвердження Борівської селищної ради б/н від 16.04.18 р., довідка з місця роботи ОСОБА_1 В.В.№ 34 від 06.02.2017 р., документи, які могли б підтвердити визнання за ОСОБА_1 права власності на житлові будинки в с. Оленівці, викликають сумніви з приводу їх достовірності або є фальшивими, тому за відсутністю з боку позивача заяви про виключення їх із числа доказів просив суд сприяти у зібранні доказів , які підтвердять їх недостовірність або фальшивість.

Відповідно до ч.1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; зясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно вимог ч.1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що питання зібрання доказів в порядку їх витребування (ст.84 ЦПК України) вирішується саме під час підготовчого провадження.

При цьому, представником відповідача таке клопотання заявлено після дослідження письмових доказів по справі, тобто на стадії розгляду справи по суті.

Суд зазначає, що положення п.28 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» дозволяють учаснику справи, який подав заяву про те, що доданий до справи документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є фальшивим, клопотати перед судом у сприянні зібранню відповідних доказів, зокрема - призначення експертизи, витребування інформації від особи, за іменем якої видано документ, оголошення перерви або відкладення розгляд справи, якщо це потрібно, тощо).

При цьому, положення постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 не містить імперативної норми, яка б зобовязувала суд сприяти збору доказів саме шляхом їх витребування відповідно до ст.84 ЦПК України.

На думку суду, заявлення відповідного клопотання під час розгляду справи по суті не відповідає вимогам ЦПК України.

При цьому, суд наголошує, що положення ст.116 ЦПК України встановлюють підстави та порядок забезпечення доказів, що також є засобом збирання доказів по справі.

Представником відповідачів помилково не визначено правову підставу звернення до суду з відповідним клопотанням, назвавши його «клопотання про сприяння у збиранні доказів», оскільки п.28 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 наводить умовний перелік засобів зібрання відповідних доказів, кожний з яких є окремим процесуальним інститутом та є різними процесуальними діями, які регулюють різні законодавчі норми.

За усіх наведених вище обставин підстав для задоволення клопотання про витребування доказів суд не вбачає.

Керуючись ст. ст. 76-77, 83, 84 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідачів про витребування доказів залишити без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений 17 вересня 2018 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.Ю.Чернишова