Справа №356/244/18
Провадження № 2/359/2203/2018
У Х В А Л А

13 вересня 2018 року м.Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І. В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про недовіру та відвід судді Мурановій-Лесів І.В., у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1, поданою від свого імені та від ОСОБА_2 до Головного управління юстиції Київської області, Державного нотаріуса Баришівської нотаріальної контори ОСОБА_3, Державного нотаріуса ОСОБА_4 нотаріальної контори ОСОБА_5, Виконавчого комітету ОСОБА_4 міської ради, секретаря Березанської міської ради Київської області ОСОБА_6, судді Березанського міського суду Роздобудько Олександра Миколайовича, судді Березанського міського суду Лялик Романа Михайловича, судді Березанського міського суду Капшученко Ірини Олексіївни, судді Березанського міського суду Голік Галини Константинівни, Головного управління національної поліції в Київській області, начальника слідчого відділу ОСОБА_4 відділу поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції в Київській області ОСОБА_7 про визнання свідоцтв про право на ? частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та свідоцтва від 2 квітня 1993 року на право на спадщину за законом недійсними,-

В С Т А Н О В И В:

19.07.2018 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з Апеляційного суду Київської області надійшла зазначена справа.

З матеріалів цивільної справи встановлено, що 19.04.2018 до Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява, подана ОСОБА_1 від свого імені та від імені безвісно відсутнього ОСОБА_2 до нотаріуса Баришівської нотаріальної контори ОСОБА_3, про визнання свідоцтв про право на ? частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та свідоцтва від 2 квітня 1993 року на право на спадщину за законом недійсними (а.с.1-5).

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 20.04.2018 цивільну справу було передано за підсудністю до Баришівського районного суду Київської області (а. с. 9).

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 05.06.2018 ухвалу Березанського міського суду Київської області від 20.04.2018 про передачу справи на розгляд до іншого суду скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (а. с. 122-125).

Ухвалами Березанського міського суду Київської області від 18.06.2018 ОСОБА_1 було звільнено від сплату судового збору (а.с. 136), а також відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання (а.с. 137).

Ухвалою від 03.07.2018 цивільну справу було направлено до Апеляційного суду Київської області для визначення підсудності (а. с. 150).

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 11.07.2018 визначено підсудність вказаної справи Бориспільському міськрайонному суду Київської області (а.с.160-161).

За змістом вищевказаних ухвали Березанського міського суду Київської області від 03.07.2018 (а.с.150) та ухвали судді Апеляційного суду Київської області від 11.07.2018 року (а. с. 160-161) при визначенні підсудності було враховано, що 25.05.2018 року до Апеляційного суду Київської області позивачами подано клопотання про уточнення кола відповідачів (а.с.87), в якому позивачем ОСОБА_1 відповідачами вказано суддів Березанського міського суду Київської області Роздобудько О.М., Лялик Р.М., Капшученко І.О., Голік Г.К. .

Згідно з протоколом авторозподілу судової справи від 19.07.2018 головуючим суддею у даній справі було визначено суддю Бориспільського міськрайонного суду Муранову-Лесів І.В. (а.с.167).

Після надходження справи з канцелярії суду судді Мурановій-Лесів І.В., вивченням позовної заяви, за якою було відкрито провадження у даній цивільній справі, було встановлено, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Так, вивченням позовної заяви встановлено, що вона подана ОСОБА_1 від свого імені та від імені його брата ОСОБА_2, як зазначено в позовній заяві безвісно відсутнього.

Також встановлено, що позовна заява підписана лише ОСОБА_1 Будь-яких належних і допустимих доказів, які підтверджують ту обставину, що ОСОБА_2 на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, визнаний безвісно відсутнім, до позовної заяви не додано, як і документи, що підтверджують повноваження позивача ОСОБА_1 представляти в суді інтереси зазначеного ним співпозивачем ОСОБА_2. Не зазначено також і підстави звернення ОСОБА_1 від імені ОСОБА_2.

Крім того, згідно з ОСОБА_4 суду Київської області від 19.04.2018 (а.с.8) при перевірці позовної заяви ст.секретар суду ОСОБА_8 виявила відсутність усіх вказаних додатків до позовної заяви та, що на прохання долучити до позову зазначені додатки позивач, ОСОБА_1 відмовився надати копії документів.

Встановлено, що за змістом позовної заяви позивачем ОСОБА_1 зазначено додатки копії документів в кількості 32 документи (а.с.4), водночас зазначено, що у звязку із очевидною упередженістю та зацікавленістю суддів Березанського міського суду та Баришівського міжрайонного суду Київської області в приховуванні фактів підробки документів державними службовцями для позбавлення прав на власність братів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, усі наведені вище докази ними будуть подані після вирішення Апеляційним судом Київської області клопотання №1 від 19.04.2018 року питання підсудності справи відповідно до вимог ст.ст.123-128 ЦПК України (а.с.5).

Відповідно до вимог ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За змістом ч.6 цієї статті до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача клопотання про його витребовування.

Відповідно до ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

В порушення вимог ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додані її копії по кількості відповідачів разом із копіями всіх документів, що додаються до неї . Також в додатках, направлених позивачем ОСОБА_1 на електронну адресу Березанського міського суду Київської області, відсутня копія Свідоцтва від 02.04.1993р. на право власності ОСОБА_9 (п.27 переліку), а також відсутнє клопотання про його витребовування.

Встановлено, що позивачем ОСОБА_1 не викладено обставини, якими він обґрунтовує залучення в якості відповідача та співвідповідачів не власників спадкового майна, якими було набуто право власності на спірне нерухоме майно на підставі оспорюваних свідоцтв про право на ? частину в спільному майні та про право на спадщину за законом (їх спадкоємців або покупців, обдарованих, у разів відчуження спірного майна), а нотаріуса та посадових осіб суду, органу місцевого самоврядування.

Враховуючи, що оспорювані Свідоцтва видані у 1993 році, позивачем в позовній заяві не зазначено обставини щодо пропуску строку позовної давності, визначеного ст.ст.71,76 Цивільного кодексу УРСР.

Також, в позовній заяві відсутнє підтвердження позивача ОСОБА_1 про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також, що відсутні судові рішення, ухвалені судом у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав.

Так, за змістом долученого позивачем ОСОБА_1 та підписаного ним ОСОБА_10 із довідки від 19.04.2018 він наводить список справ, які було розглянуто Березанським міським судом за період з 2007 року по 19.04.2018 рік, і стосувались свідоцтва про право на ? частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та свідоцтва на право на спадщину за законом (а.с.60). Зокрема зазначена справа №2-149/2007 за позовом ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_10, третя особа Березанська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними свідоцтв про право власності на частку і спільному майні подружжя на ? частину житлового будинку та про право на спадщину за законом на ? частину спадкового майна на дружину і сина в рівних частках кожному, а також зазначено, що дана справа переглядалась за нововиявленими обставинами у 2008 та 2010 роках, і в задоволенні позову та заяв про перегляд рішення за нововиявленими обставинами позивачу було відмовлено. Крім того, зазначено справи №356/791/17, №359/904/17, №356/791/17, у яких позовна заява ОСОБА_1 поверталась позивачу та була залишена без розгляду.

Таким чином, суддя дійшов до висновку, що виявлені недоліки позовної заяви не дають суду можливості встановити коло осіб учасників справи, надіслати відповідачам копії позовної заяви з копіями доданих до неї документів, а також вирішити питання щодо відсутності зі сторони позивача ОСОБА_1 зловживання процесуальними правами.

Відповідно до вимог ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надіє йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За змістом ч.12 цієї статті, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

З урахуванням виявлених недоліків, враховуючи вимоги ч.11 ст.187 ЦПК України, а саме, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, суддею Мурановою-Лесів І.В. 23.07.2018 року була винесена ухвала, в якій зазначені підстави залишення заяви без руху та надано позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - пять днів з дня вручення (отримання) копії ухвали (а.с.168-172).

Копію ухвали судді позивачу було направлено на електронну адресу, а також поштовим звязком та фактично ним отримано 29.08.2018 року (а.с.174,175).

27.08.2018 року на електронну адресу надійшла заява позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про недовіру та відвід судді Мурановій-Лесів І.В., ними не підписана (а.с.181-183).

03.09.2018 на електронну адресу суду надійшла заява №3 на ухвалу суду від 23.07.18р. про надання строку на усунення недоліків позовної заяви від 19.04.2018 р., підписана позивачем ОСОБА_1, за змістом якої він наголошує, що позовну заяву від 19.04.2018 вони подали з дотриманням вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України, а також зазначено, вимоги ухвали є надуманими, необґрунтованими та позбавляють братів ОСОБА_1 у доступі до правосуддя (а.с.184-185). Вказаною заявою позивач ОСОБА_1 від свого імені та від імені ОСОБА_2 вимагав: визнати виконання ними вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України при подачі позовної заяви від 19.04.2018 року до суду, невідкладно направити процесуальне рішення на їх поштову адресу. До заяви позивач долучив копію рішення Березанського міського суду Київської області від 04 вересня 2014 року за заявою ОСОБА_1, яким визнано ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 безвісно відсутнім з 01 травня 2005 року (а.с.186-187).

Крім того, 04.09.2018 року на електронну адресу надійшла заява заперечення на ухвалу суду від 23.07.2018 про усунення недоліків позовної заяви від 19.04.2018 р., підписана позивачем ОСОБА_1 з вимогою невідкладно розглянути і вирішити заяву №4 від 27.08.2018 про недовіру та відвід судді Бориспільського міськрайонного суду Мурановій-Лесів І.В. (а.с.188-193)

Ухвалою судді Муранової-Лесів І.В. від 05.09.2018 було розглянуто заяву позивача ОСОБА_1 про недовіру та відвід судді Мурановій-Лесів І.В., визнано відвід необґрунтованим та передано справу до канцелярії Бориспільського міськрайонного суду для визначення судді для вирішення питання про відвід судді в порядку, визначеному ст.33 ЦПК України (а.с.195-198).

Ухвалою судді Яковлевої Л.В. від 10.09.2018 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про недовіру та відвід судді Мурановій-Лесів І.В. відмовлено (а.с.201-204).

Цього ж дня, 10.09.2018 о 13год.50хв. на електронну адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло два клопотання: клопотання №12 про надання копій позовної заяви та додатків до позовної заяви на електронну адресу суду в електронному вигляді. При цьому в переліку відповідачів зазначив: відповідач 12: суддя Бориспільського міськрайонного суду Муранова-Лесів Ілона Віталіївна (а.с.207-208).

О 14.00год. 10.09.2018 на електронну адресу суду надійшло клопотання від ОСОБА_1 за замістом якого позивач зазначив, що докази до позову будуть надіслані окремо далі (а.с.217-218).

В цей же день о 17год.10хв. на електронну адресу суду надійшло клопотання №12 про розширення кола відповідачів по справі №356/244/18 суддею Бориспільського міжрайонного суду Мурановою-Лесів І.В., подане від імені позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, підписане позивачем ОСОБА_1, як зазначено в клопотанні за довіреністю (а.с.219-222).

За змістом поданого клопотання, позивач ОСОБА_1 стверджує, що його право представляти інтереси безвісно відсутнього брата передбачено ст.1158 ЦПК України, звертає увагу на допущені правопорушення, вчинені суддею і відображені в ухвалі від 23.07.2018 року, а також вимагає від свого імені та від імені ОСОБА_2: розглянути і вирішити у відкритому судовому засіданні з його участю ухвалою суду клопотання про розширення кола відповідачів по справі суддею Бориспільського міжрайонного суду Мурановою-Лесів І.В.; врахувати заперечення на ухвалу від 23.07.2018 про усунення недоліків позовної заяви від 19.04.2018, врахувати надсилання в електронному вигляді позовної заяви , супроводжувального листа до Березанського міського суду та додатків-доказів до позову; направити справу до Апеляційного суду Київської області для вирішення питання підсудності позовної заяви; невідкладно вирішити питання розгляду та вирішення клопотання №3 від 23.04.2018 про витребування доказів до початку судового розгляду справи, невідкладно направити процесуальне рішення на електронну пошту та на поштову адресу (а.с.222).

Дослідивши подані вищевказані клопотання, суддя приходить до висновку, що позов та клопотання від 10.09.2018 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Так, вивченням заперечень, клопотань та документів, які надійшли до суду на виконання ухвали судді від 23.07.23018 про надання строку на усунення недоліків позовної заяви встановлено, що виявлені вивченням позовної заяви недоліки не усунені: ОСОБА_1 не надав документів, що підтверджують його повноваження представляти інтереси ОСОБА_2.

При цьому суд звертає увагу, що ст.1158 ЦК України не передбачає права звернення з позовом до суду за захистом порушених прав без доручення в інтересах іншої особи.

А тому, посилання ОСОБА_1 на норми ст.1158 ЦК України слід визнати хибними.

Таким чином, повноваження ОСОБА_1 представляти інтереси ОСОБА_2 в суді жодним чином не підтверджені.

Крім того, відповідно до підпункту 15.1 п.15 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Отже надання позивачем позовної заяви та додатків до позовної заяви в електронній формі не є усуненням недоліків позовної заяви та не відповідає вимогам чинного цивільного процесуального законодавства, оскільки закон вимагає подання позовної заяви з копіями документів в необхідній кількості примірників для відповідачів та третіх осіб.

Щодо подання позивачем ОСОБА_1 клопотання про розширення кола відповідачів у справі суддею Бориспільського міськрайонного суду (за змістом клопотання Бориспільського міжрайонного суду) ОСОБА_11 слід зазначити наступне.

В ухвалі від 23.07.2018 року, якою позивачу було надано строк для усунення недоліків позовної заяви, судом було звернуто увагу на положення ст.44 ЦПК України.

Так, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.44 ЦПК України суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: - необґрунтоване або штучне обєднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Як вбачається з клопотання №5 про розширення кола відповідачів за позовом , адресованого Березанському міському суду (а.с.65), ОСОБА_1, звертаючись від свого імені та від імені ОСОБА_2, зокрема, просив: розглянути і вирішити клопотання про розширення кола відповідачів, залучивши до участі в якості відповідачів 6,7,8,9 суддів Березанського міського суду Роздобудько О.М., Лялик Р.М. Капшученко І.О., Голік Г.К., та просив направити справу до Апеляційного суду Київської області для вирішення питання підсудності позовної заяви.

При цьому підставами для вирішення питання розширення кола відповідачів зазначив про те, що подані клопотання залишаються не розглянутими, відсутні будь-які процесуальні рішення судді.

Обґрунтовуючи вищезазначене клопотання від 10.09.2018 про залучення відповідачем суддю Муранову-Лесів І.В. (а.с.219-222), позивач ОСОБА_12 посилається на допущені суддею зволікання та порушення при постановленні ухвал від 23.07.2018 та від 10.08.2018 .

В цьому звязку слід зазначити, що позивачем ОСОБА_1 19.04.2018 року подана позовна заява про визнання Свідоцтва про право на ? частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та Свідоцва від 2 квітня 1993 року на право на спадщину за законом недійсними, посилаючись на ту обставину, що майно, на яке видані оспорювані свідоцтва належало йому та його брату ОСОБА_2, як членам колгоспного двору.

З урахуванням того, що позивач звернувся до суду за захистом цивільного права, залучення до участі в якості відповідачів суддів Березанського міського суду Київської області та судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області без зміни предмету або підстав позову, та одночасне подання клопотання про направлення справи до апеляційного суду для визначення підсудності є безпідставним та свідчать про зловживання позивачем ОСОБА_1 своїми процесуальними правами, оскільки не обґрунтовані наявністю цивільного спору, а вчинені з метою зміни підсудності цивільної справи.

Згідно з ч.3 ст.44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до вимог ч.13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.44,175,177,187,257,353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання позивача ОСОБА_1 про розширення кола відповідачів по справі №356/244/18 суддею Бориспільського міськрайонного суду Київської області Мурановою-Лесів І.В. від 10.09.2018 року залишити без розгляду.

Позовну ОСОБА_1, подану ним від свого імені та від імені ОСОБА_2 до Головного управління юстиції Київської області, Державного нотаріуса Баришівської нотаріальної контори ОСОБА_3, Державного нотаріуса ОСОБА_4 нотаріальної контори ОСОБА_5, Виконавчого комітету ОСОБА_4 міської ради, секретаря Березанської міської ради Київської області ОСОБА_6, судді Березанського міського суду Роздобудько Олександра Миколайовича, судді Березанського міського суду Лялик Романа Михайловича, судді Березанського міського суду Капшученко Ірини Олексіївни, судді Березанського міського суду Голік Галини Константинівни, Головного управління національної поліції в Київській області, начальника слідчого відділу ОСОБА_4 відділу поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції в Київській області ОСОБА_7 про визнання свідоцтв про право на ? частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та свідоцтва від 2 квітня 1993 року на право на спадщину за законом недійсними залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга Апеляційному суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд протягом пятнадцяти днів, який обчислюється з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому не був вручений повний текст ухвали в день її оголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття ухвали суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.В.Муранова-Лесів