Справа № 444/580/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2018 року Кам'янка-Бузький районний суд Львівської області в складі: головуючого - судді Бакай І. А.

за участі:секретаря судового засідання Михайлишин О.В.

позивачів: ОСОБА_2, ОСОБА_3

представника позивача: ОСОБА_4

відповідача: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам'янка-Бузька цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_5, Жовківського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Львівській області, державного підприємства "СЕТАМ", треті особи: Служба в справах дітей Жовківської міської ради, приватний нотаріус Жовківського районного нотаріального округу Головач Орислава Романівна про визнання недійсними торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним акту про реалізацію арештованого майна, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на будинок, -

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулись до суду з позовом та просять суд визнати недійсними торги (електронні) проведені 14.12.2016p. з реалізації арештованого майна з реалізації житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 визнати недійсним Протокол № 220905 проведення електронних торгів, визнати недійсним Акт державного виконавця про реалізацію арештованого майна житлового будинку, який затверджений 03 січня 2017р. начальником Жовківського районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області; визнати недійсним Свідоцтво про право власності на нерухоме майно житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_5, яке видане 11 січня 2017 року приватним нотаріусом Жовківського районного нотаріального округу Львівської області Головач О. Р.; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яким зареєстровано право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 Львівської області за ОСОБА_5, відновивши попередній запис про державну реєстрацію прав та їх обтяжень права власності ОСОБА_2 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 Позов мотивують тим, що 26.03.2015року Жовківський районний суд Львівської області виніс рішення про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 борг в сумі 149000 грн. та 1490 грн. сплаченого судового збору, про що судом 14.05.2015 року виданий виконавчий лист. У ході проведення виконавчих дій 13.01.2016року державним виконавцем ВДВС Жовківського РУЮ Львівської області Чорним В.С. винесено постанову про стягнення на заробітну плату, пенсію та інші доходи боржника. Виконавчий лист та постанова про стягнення на заробітну плату державним виконавцем була скерована за місцем праці позивачки - до Жовківської центральної районної лікарні, де проводилось стягнення коштів з заробітної плати ОСОБА_2 Однак, незважаючи на те, що Жовківською ЦРЛ стягнення коштів з заробітної плати ОСОБА_2 проводилось регулярно, всупереч ст.48 Закону України "Про виконавче провадження" державним виконавцем 21.01.2016р. складено акт опису і арешту майна, а саме житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 Постановою державного виконавця від 16.03.2016р. призначено експерта з метою визначення вартості арештованого майна боржника. Однак акт опису і арешту майна суперечить п. 3 ст.56 Закону України "Про виконавче провадження", так як арешт накладено на будинок, вартість якого значно перевищує суму боргу. 22.04.2016 року оцінювачем ОСОБА_10 проведено оцінку будинку, мета оцінки, строк дії звіту: 6 місяців від дати оцінки. Згідно актів уцінки майна від 15.09.2016р., 28.10.2016р., 21.11.2016р. вбачається, що електронні торги проводились 18.08.2016р., 13.10.2016р. та акту про реалізацію арештованого майна - 14.12.2016р. Позивача не було повідомлено про арешт будинку та проведення його оцінки, чим порушено право оскаржити до суду постанови про арешт будинку та його оцінку, що вплинуло на результати торгів, оскільки будинок проданий не за реальною ціною на день продажі, а суттєво заниженою, що завдало їй суттєвих матеріальних втрат, неможливістю забезпечити свою сім'ю житлом. Також торги суперечать ст.3 "Порядку реалізації арештованого майна", оскільки проведені без згоди органу опіки та піклування, що призвело до позбавлення сина інваліда та трьох малолітніх дітей права на користування житлом. З акту державного виконавця вбачається, що при проведенні торгів з реалізації арештованого майна ДП "СЕТАМ" керувався Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 р. № 2710/5 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", який втратив чинність 04.10.2016 р. згідно Наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 р. № 2831/5. На час проведення торгів (14.12.2016р.) діяв "Порядок реалізації арештованого майна", який затверджений Наказом Міністерства юстиції 29.09.2016р. № 2831/5. Будинок з торгів реалізовано за 376 247,02 грн., однак державним виконавцем не повернено ОСОБА_2 різницю коштів після реалізації будинку на торгах.

У судовому засіданні позивачі та представник позивача позов підтримали та просять його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення позову, вважає такий безпідставним. Зазначив, що у зв'язку із невиконанням ОСОБА_2 договірних зобов'язань по договору позики 15.01.2015року Жовківським районним судом у справі 444/2702/14-ц прийнято рішення про стягнення з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_5 боргу в сумі 149000 грн. та 1490 грн. судового збору. Дане рішення скеровано до примусового виконання, у ході якого державним виконавцем складено акт опису та арешту майна, яким описано належне ОСОБА_2 майно: житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. За постановою державного виконавця призначено експерта, яким надано письмовий висновок, звіт про оцінку майна. Рекомендованим листом відділ ДВС повідомив сторони виконавчого провадження про проведену оцінку, в тому числі і позивача ОСОБА_2 Остання не оспорювала вартість майна, оскільки заяв про рецензування оцінки від неї не поступало, своїм правом на оскарження оцінки в суді вона не скористалася, а відтак, мотиви позивачів, що їх права та законні інтереси протиправно обмежені є безпідставними. Щодо чинності звіту про оцінку майна, то в даному випадку звіт про оцінку нерухомого майна складений 22 квітня 2016 року, а майно організатору електронних торгів передане на реалізацію 27 липня 2016 року (дата внесення в систему інформаційного повідомлення про електронні торги), тобто у строк до спливу шестимісячного строку та в межах установленого Законом України "Про виконавче провадження" строку. Безпідставним та надуманим є твердження позивачів про неправомірне звернення стягнення на майно боржника та одночасно на заробітну плату, з якої проводилось стягнення в розмірі 20%, оскільки у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно. Щодо порушення прав неповнолітніх, то малолітні ОСОБА_6 ОСОБА_7, ОСОБА_8 є онуками колишньої власниці будинку ОСОБА_2, при цьому у будинку як член сім'ї власника зареєстрований лише батько дітей, а тому обов'язок щодо забезпечення малолітніх дітей житлом, покладається на їх батьків, а не на боржника у виконавчому провадженні - позивача по справі ОСОБА_2 Крім того, малолітні ОСОБА_6, ОСОБА_7 були зареєстровані в спірному будинку - 29.05.2015 року, а ОСОБА_8 - 29.07.2015 року, тобто під час дії постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 21.05.2015 року. Таким чином позивачі умисно зареєстрували місце проживання малолітніх дітей в арештованому будинку з метою невиконання рішення суду, що набрало законної сили або перешкоджання його виконанню та невиконання зобов'язань договору позики? Зазначив, що малолітні внуки позивачки мають місце проживання в житловому будинку за адресою АДРЕСА_2 по місцю реєстрації їх матері ОСОБА_11, а відтак твердження позивачів про те, що діти не мають іншого місця проживання не відповідають дійсності та є спробою введення в оману суду. Крім того ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 21 грудня 2015 року, встановлено преюдиційний факт про те, що договором позики від 4.01.2014 року укладеним між ОСОБА_5 (Позикодавець) та ОСОБА_2 (Позичальник) не порушують будь-чиїх прав даним договором.

Відповідач ДП "Сетам" надав суду свої заперечення, в яких проти задоволення позову заперечив, вважає вимоги позивачів необгрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Покликання позивачів щодо застосування при проведенні торгів 16.12.2016р. "Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 №2710/5, що втратив чинність 29.09.2016 року, як на одну з підстав визнання торгів недійсними, спростовуються тим, що датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги, а саме 27.07.2016 року. Покликання позивача про неповідомлення про проведення оцінки майна, не ознайомлення з результатами визначення оцінки майна, спростовується наявними в матеріалах виконавчого провадження листа Жовківського РВ ДВС ГТУЮ у Львівській області від 03.06.2016 № 1705 про направлення позивачу копії звіту про оцінку майна та реєстром від 03.06.2016 року на відправлення рекомендованої кореспонденції по Україні. 01.07.2016 року Жовківським РВ ДВС ГТУЮ у Львівській області складено довідку про відсутність повідомлень про оскарження звіту оцінки майна. Що стосується закінчення строку дійсності звіту про оцінку майна, підписаного суб'єктом оціночної діяльності 22.04.2016р. на час проведення торгів, то датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Так, звіт про незалежну оцінку визначення вартості житлового будинку 27.07.2016р. Жовківським РВ ДВС ГТУЮ у Львівській області державному підприємству "СЕТАМ" подано заявку щодо реалізації майна шляхом проведення електронних торгів. Таким чином, на час передачі майна на реалізацію 27.07.2016р. звіт про оцінку майна був чинний, і спеціальними нормативними актами, які встановлюють порядок реалізації арештованого майна, зокрема Законом України "Про виконавче провадження" та Порядком, не встановлено обов'язку організатора торгів чи державного виконавця, після передачі майна на реалізацію, знімати вказане майно з реалізації у зв'язку з втратою чинності звіту про оцінку майна. Більше того, положення Порядку містять норму, яка прямо встановлює у організатора торгів відсутність обов'язку перевірки документів на відповідність вимогам законодавства, в тому числі і звіту про оцінку. Щодо покликань позивачів у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування мають діти необхідний дозвіл органів опіки та піклування або відповідне рішення суду, то передача ДП "СЕТАМ", як організатору торгів, копії дозволу органів опіки та піклування або рішення суду є повноваженням виконавця відділу державної виконавчої служби. Дії державних виконавців, в тому числі, не встановлення під час виконавчого провадження факту наявності у дітей права користування майном, а саме будинком, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, а також не отримання дозволу органів опіки та піклування не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, а можуть бути предметом окремого оскарження таких дій в судовому порядку.

Представник відповідача Жовківського РВ ДВС ГТУЮ у Львівській області Чорний В.С. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, подав письмові заперечення, згідно яких у нього, як державного виконавця відділу Жовківського РВ ДВС ГТУЮ у Львівській області перебувало виконавче провадження ВП № 47594810 про примусове виконання виконавчого листа № 444/2702/14 від 14.05.2015р. У межах вказаного виконавчого провадження, 21.01.2016р. державним виконавцем складено акт опису та арешту майна, яким описано й арештовано належне ОСОБА_2 майно - житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 Львівської області. 16.03.2016року постановою державного виконавця призначено експерта, якому доручено надати письмовий висновок - звіт про оцінку майна, визначити початкову вартість описаного майна, вартість об'єкту оцінки станом на 22.04.2016р. становить 565785 грн. без урахування ПДВ. 03.06.2016р. листом № 1705 з додатками відділ ДВС повідомив сторони виконавчого провадження про проведену оцінку. Боржник оцінку не оскаржував. Відповідно до повідомлення ДП "СЕТАМ" від 27.07.2016 р. №2121/19-18-16, майну присвоєно реєстраційний номер лоту № 162440, призначено день та час проведення електронних торгів 16.08.-18.08.2016p. Оскільки торги 18.08.2016р., 13.10.2016р. не відбулись, вартість майна після уцінки була зменшена і 14.12.-16.12.2016р. відбулись електронні торги за ціною 396049,50грн. У подальшому виконавцем складено акт про реалізацію арештованого майна, згідно якого набувачем майна став ОСОБА_5 У виконавчому провадженні боржник не оспорювала вартість майна, оскільки заяв про рецензування оцінки від неї не поступало, своїм правом на оскарження оцінки в суді не скористалася, а відтак, мотиви позивачів, що їх права та законні інтереси зазнали протиправних обмежень є безпідставними. Щодо пропуску строку чинності звіту про оцінку майна, то шестимісячний строк чинності звіту про оцінку майна необхідно відраховувати з моменту складання звіту про оцінку майна до моменту передачі цього майна на реалізацію організатору електронних торгів. Органами державної виконавчої служби та ДП "СЕТАМ" не порушувались норми Закону України "Про виконавче провадження" та Порядку, оскільки вони здійснювали свої повноваження виключно у межах встановлених законом, а відтак у них був відсутній обов'язок після передачі майна на реалізацію, знімати вказане майно з реалізації у зв'язку з втратою чинності звітом про оцінку майна. Помилковим є твердження позивачів про неправомірне звернення стягнення на майно боржника та одночасно на заробітну плату, з якої регулярно проводилось стягнення в розмірі 20%, то до ч.5 ст. 52 Закону України "Про виконавче провадження" (606-XIV) у разі звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Не заслуговують на увагу твердження позивачки ОСОБА_2 про те, що її не повідомлено про результати визначення вартості чи оцінки арештованого майна, так як супровідним листом Жовківського РВ ДВС ГТУЮ у Львівській області № 1705 від 03.06.2016 року з додатком надісланого позивачу рекомендованим листом підтверджуються належність повідомлення останньої про дану виконавчу дію. Щодо підстави позовних вимог про визнання електронних торгів недійсними у зв'язку з відсутністю дозволу органу опіки та піклування на реалізацію арештованого будинку, то під час виконання виконавчого провадження позивач не посилалася на факти проживання та порушення майнових прав неповнолітніх дітей внаслідок реалізації такого майна; в матеріалах виконавчого провадження відсутні відомості про неповнолітніх дітей; під час накладення арешту на житловий будинок боржника жодних малолітніх чи неповнолітніх дітей в ньому зареєстровано не було. Вважає, що лише після звернення стягнення на будинок боржника ОСОБА_2 позивачі умисно зареєстрували місце проживання малолітніх дітей в арештованому будинку за адресою АДРЕСА_1 з метою невиконання рішення суду, що набрало законної сили або перешкоджання його виконанню і такі дії позивачів є неправомірні і недобросовісні вчинені з наміром завдати шкоди іншій особі.

Представник третьої особи - Служби в справах дітей Жовківської міської ради Пелех Н.Е. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, оскільки вважає, що при проведенні прилюдних торгів було порушено права неповнолітніх дітей на житло.

Третя особа приватний нотаріус Головач О.Р. надіслала суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи у її відсутності. Суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності третьої особи.

Суд заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 2 листопада 1999року за № 745/4038.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 22 жовтня 2014 року,справа №6-124 цс14 підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення прилюдних торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки проведення прилюдних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо)(розділ 3), правил, які регулюють сам порядок проведення прилюдних торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів ( розділ 6).

Рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 15.01.2015року (справа № 444/2702/14-ц), залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Львівської області від 26.03.2015 року (провадження 22-783/2137/15) вирішено стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 борг в сумі 149000 грн. та 1490 грн. сплаченого судового збору.

14.05.2015 року видано виконавчий лист, який звернуто до примусового виконання.

Постановою державного виконавця Чорного В.С. від 21.05.2015року відкрито виконавче провадження ВП № 47594810.

У ході проведення виконавчих дій згідно оглянутого в судовому засіданні матеріалів виконавчого провадження 13.01.2016 року винесено постанову про стягнення на заробітну плату боржника та проведено стягнення з ОСОБА_2 за період січень-березень 2016 року 877 грн. 01 коп. Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні підтвердила той факт, що їй було відомо про проведення таких виконавчих дій на виконання рішення суду.

21.01.2016 року державним виконавцем проведено опис та арешт майна боржника про що складено відповідний акт.

21.05.2015 року постановою державного виконавця накладено арешт майна боржника ОСОБА_2 та оголошено заборону на його відчуження.

Відповідно до ч.5 ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження" у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем (в редакції чинній на час проведення виконавчих дій).

Наведене спростовує позовні вимоги щодо неправомірності дій по зверненню стягнення на майно при регулярному стягненні коштів із заробітної плати.

Відповідно до ст.61 ЗУ "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Згідно ч.3 ст.57 Закону визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання.

16.03.2016 року постановою державного виконавця призначено експерта, суб'єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_10, якому доручено надати письмовий висновок, звіт про оцінку майна з питань визначення вартості описаного майна.

Висновком про вартість об'єкту оцінки від 22.04.2016року визначено ринкову вартість об'єкта оцінки без ПДВ 565785 грн.

Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення.

У разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності-суб'єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Таким чином законодавство передбачає процедуру перевірки результатів оцінки майна у разі їх заперечення однією із сторін шляхом рецензування звіту про оцінку майна, проте така процедура позивачами не дотримана.

Пославшись на свою необізнаність з цього приводу, позивачі не навели доводів та заперечень щодо причин неотримання ним надісланого державним виконавцем 03.06.2016р. рекомендованим листом 55) звіту про оцінку майна за зазначеною у виконавчому провадженні адресою та не надали доказів у підтвердження фактів неправомірності дій чи бездіяльності посадових осіб державної виконавчої служби у спірних правовідносинах, в той час, як порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, до призначення електронних торгів, у тому числі щодо накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна підлягали оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом та у встановлені ним строки.

Жовківський районний відділ державної виконавчої служби ГТУЮ У Львівській області розпочав процедуру реалізації майна та передав його на реалізацію ДП "СЕТАМ" Міністерства юстиції України як визначеному державою організатору проведення електронних торгів.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Згідно із пунктом першим розділу п'ятого наведеного вище Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, в редакції, що діяла на час проведення електронних торгів щодо реалізації належного позивачеві нерухомого майна, яким керувався організатор електронних торгів у спірних правовідносинах, реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів.

Передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у Систему. Вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна.

У разі якщо електронні торги не відбулися, нереалізоване майно (лот), яке (який) виставлялося (виставлявся) на електронні торги підлягає уцінці (повторній уцінці).

Уцінка (повторна уцінка) майна проводиться відповідно до статті 62 Закону України "Про виконавче провадження".

Отже, враховуючи, що положення ст.58 Закону України "Про виконавче провадження" (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) є неоднозначними в частині чинності звіту про оцінку майна у випадку уцінки майна та повторного проведення прилюдних торгів, а діючий на час виникнення спірних правовідносин Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів містив припис про дійсність визначеної в установленому законом порядку вартості переданого на реалізацію майна на період цієї реалізації, а тому факт закінчення шестимісячного строку з дня підписання звіту про оцінку квартири позивача (22.04.2016року) на час проведення третіх електронних торгів (14.12.2016року) не свідчить про недійсність цих електронних торгів, оскільки на час передачі спірного будинку на реалізацію цей звіт був чинним.

При цьому слід зауважити, що в Законі України "Про виконавче провадження" у редакції Закону від 2.06.2016року №1404-VIII, який набрав чинності з 5.10.2016 року, законодавець уточнив аналогічне положення ст.58 Закону України "Про виконавче провадження" 1999 року щодо дійсності звіту про оцінку майна у виконавчому провадженні, доповнивши його нормою про те, що якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться (ст.57 Закону №1404-VIII).

Що стосується покликання позивачів на неповідомлення їх про проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна, то відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного у справі №6-323 цс16, аналогічно як і в постанові від 22 лютого 2017 року у справі №6-2677цс16, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Покликання позивачів на проведення електронних торгів у відповідності до порядку реалізації майна, який втратив чинність, то суд приходить до наступного висновку. 05.10.2016 року на підставі Наказу Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 "Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна", втратив чинність Наказ Міністерства юстиції України №2710/5 від 22.12.2015 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", яким затверджений "Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів".

Разом з тим, 27.07.2016 року в системі електронних торгів арештованим майном було опубліковане інформаційне повідомлення про проведення електронних торгів за лотом № 162440 (житловий будинок загальною площею 75,5 кв.м. з господарськими будівлями за адресою АДРЕСА_1 відповідно до розділу "Порядок та умови" якого чітко визначалося, що електронні торги відбуваються у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5.

Відповідно до п. 1 розділу II Порядку датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги, тобто 27.07.2016 року.

Таким чином торги повинні були відбувались у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5, що спростовує вимоги позивачів.

ДП "СЕТАМ" проведено електронні торги арештованим майном з реалізації житлового будинку загальної площі 75.5 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (за номером лоту № 184351). Торги відбувалися з 14.12.2016 по 16.12.2016 року за наслідками яких складено протокол про проведення електронних торгів № 220905 , в якому переможцем торгів став Учасник № 2, який запропонував за майно найвищу ціну у розмірі - 396 049.50 грн., а саме ОСОБА_5 про що складено протокол № 220905.

Складено акт державного виконавця про реалізацію арештованого майна від 03.01.2017 року.

На підставі даного акту приватним нотаріусом Жовківського районного нотаріального округу Головач О.Р. 11.01.2017 року видано свідоцтво НОМЕР_1, яким посвідчено право власності ОСОБА_5 на житловий будинок з господарськими будівлями в АДРЕСА_1

У позові позивач також посилається на неправомірні дії державного виконавця при виконанні дій, направлених на реалізацію її будинку - неодержання державним виконавцем згоди на проведення прилюдних торгів від органу опіки та піклування в зв'язку з реєстрацією у квартирі неповнолітніх дітей: ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_8 ,ІНФОРМАЦІЯ_3, які являються її внуками.

Суд не приймає до уваги доводи позивачки щодо необхідності отримання державним виконавцем дозволу органу опіки та піклування на відчуження будинку, з огляду на наступне.

Захист прав дітей на користування жилим приміщенням, передбачений ЗУ "Про охорону дитинства" та ЗУ "Про основи соціального захисту бездомних громадян та безпритульних дітей", відбувається на стадії укладання договорів щодо розпорядження майном, яким можуть бути порушені права дітей. Порядок виконання рішення суду чи діяльність державної виконавчої служби під дію цих законів не підпадають. Крім того, зазначені закони визначають обов'язок отримання відповідного дозволу батьками, які є власниками майна, при добровільному укладанні ними договорів відчуження нерухомого майна.

Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених ЗУ "Про виконавче провадження" до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом, отже дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, що зокрема відображено у висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 23.09.2014 року у справі № 3-112гс14.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що прилюдні торги були проведенні у відповідності до вимог чинного законодавства України, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів в обґрунтування заявлених позовних вимог щодо наявності порушень, за якими прилюдні торги є недійсними, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно не підлягають і до задоволення позовні вимоги щодо визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним акту про реалізацію арештованого майна, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на будинок.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні позову ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 до ОСОБА_5, Жовківського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Львівській області, державного підприємства "СЕТАМ", треті особи: Служба в справах дітей Жовківської міської ради, приватний нотаріус Жовківського районного нотаріального округу Головач Орислава Романівна про визнання недійсними торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним протокол проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнанні недійсним протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним акту про реалізацію арештованого майна, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на будинок - відмовити.

Скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 20.03.2017 року - арешт на житловий будинок з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції від 3 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Кам'янка-Бузький районний суд Львівської області).

Суддя: І.А.Бакай