Справа номер 237/1673/18
Номер провадження 2/237/879/18
10.05.18 року м. Курахове
Марїнський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Ліпчанського С.М.
при секретарі Бахтіяровій Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій зазначив, що 14.08.2010 року він уклав шлюб з відповідачем. Від шлюбу дітей не мають.
Позивач стверджує, що одруження виявилося невдалим через несумісність характерів, втрати поваги та любові один до одного. Їх фактичні шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Намагання зберегти сім`ю не мало успіху.
Позивач в судове засідання не зявився, надав до суду заяву, відповідно до якої просив позовні вимоги задовольнити та справу розглядати без його участі.
Відповідач повторно у судове засідання не зявився, про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки від відповідача не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, як то передбачає ст. 240 ЦПК України, у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, суд зі згоди позивача вирішує справу на підставі наявних у справі доказів відповідно ст. 280 ЦПК України.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Стаття 105 ч. 1 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Статтею 109 СК України передбачено, що шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним з подружжя.
На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 ст. 115 СК України передбачено, що документ, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Так, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Міщенко) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, 14 серпня 2010 року зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Сєверної селищної ради у місті Сніжному Донецької області, актовий запис № 26, свідоцтво про шлюб серії І-НО № 213932.
Позивач та відповідач однією сімєю не проживають, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.
Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що сторони по справі є різними людьми. Сімя розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 247 ч.2, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити у повному обсязі.
Розірвати шлюб, укладений 14 серпня 2010 року між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Міщенко) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, який був зареєстрований у виконавчому комітеті Сєверної селищної ради у місті Сніжному Донецької області, актовий запис № 26, свідоцтво про шлюб серії І-НО № 213932.
Після розірвання шлюбу відповідачу ОСОБА_2 залишити прізвище «Ковалевська».
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів до Апеляційного суду Донецької області через Марїнський районний суд Донецької області. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: С.М.Ліпчанський
Дата документу 10.05.2018 року