Дата документу Справа №
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний №335/1167/17 Головуючий у 1 інстанції: Геєць Ю.В.
Провадження № 22-ц/778/738/18 Суддя-доповідач: ОСОБА_1
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«06» червня 2018 року м. Запоріжжя

Апеляційний суд Запорізької області у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Дашковської А.В.,

суддів: Крилової О.В.,

ОСОБА_2,

секретар: Бурима В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу з апеляційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 23 жовтня 2017 року у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення суми винагороди за надані послуги та штрафних санкцій,

ВСТАНОВИВ:

В січні 2017 року ФОП ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом, який протягом розгляду справи уточнила, до ОСОБА_4 про стягнення суми винагороди за надані послуги та штрафних санкцій.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 27 вересня 2016 року між нею відповідачем було досягнуто згоду та укладено договір про надання послуг, пов'язаних з придбанням квартир на вторинному ринку житла, за умовами якого вона зобов'язалась за винагороду надати комплекс послуг з пошуку та придбання ОСОБА_4 об'єкта житлової нерухомості за визначеними договором вимогами.

Умовами договору передбачено, що при відмові з боку замовника від послуг виконавця щодо придбання об'єкту нерухомості після укладення угоди про завдаток, замовник зобов'язаний оплатити послуги виконавця в розмірі 3% від суми покупки об'єкту нерухомості, зазначеної в угоді про завдаток, але не менш ніж 6 000 грн. За порушення замовником своїх зобов'язань, встановлених договором, він бере на себе обов'язок сплатити виконавцю штраф у розмірі 50% від суми винагороди, а також відшкодувати нанесену порушенням своїх обов'язків збитки. Пункт 4.4. договору встановлює відповідальність замовника у разі придбання запропонованого виконавцем об'єкту нерухомості без участі останнього, а саме: подвійну суму винагороди, яка передбачена пунктом 3.2. Договору. Крім того, за порушення замовником строків оплати винагороди виконавцем стягується пеня в розмірі подвійної ставки НБУ від суми винагороди за кожен день прострочки (п. 4.5 Договору).

Зі сторони відповідача на її адресу не надходило претензій, зауважень по якості та кількості наданих послуг.

З метою належного та якісного падання послуг нею було проведено ряд заходів, які були спрямовані на досягання інформаційних потреб відповідача відносно об'єктів, які відчужуються, а саме: розміщення запиту в інформаційній комп'ютерній базі даних; кожен день оброблялася інформація про наявність об'єктів нерухомості, які виставлені на продаж; відповідачу надавалася інформація у вигляді адрес об'єктів нерухомості; надавалася інформація відповідачу юридичного характеру по порядку оформлення об'єктів нерухомості на вторинному ринку.

Внаслідок проведених заходів по виконанню договору вона надала відповідачу інформацію у вигляді адрес квартир, влаштувала огляд, провела переговори з продавцями, по усім трикімнатним квартирам, які були у наявності в районі, про який ставилося питання, які відповідали вимогам укладеного договору.

Відповідач 03 жовтня 2016 року оглянула квартиру, розташовану за адресою: м. Запоріжжя, бул. Центральний, 21/92, та надала свою згоду на придбання зазначеної квартири в строк до 30 грудня 2016 року.

21 листопада 2016 року відповідач в усній формі повідомила, що зазначений обєкт нерухомості її не цікавить та в її послугах відповідач не має потреби.

В подальшому їй стало відомо, що 30 листопада 2016 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 був укладений договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1.

Вартість об'єкта нерухомості відповідно до угоди про завдаток від 17 листопада 2016 року складала 614 384,97 грн. Розмір оплати інформаційно-консультативних послуг складає 3 % від остаточної вартості об'єкта нерухомості, але не менш ніж 6 000 грн. Таким чином, сума винагороди виконавця за договором склала 18 431, 55 грн.

Неодноразово зверталась до відповідача з приводу сплати винагороди за надані послуги, проте отримувала відмови.

На підставі зазначеного просила стягнути з ОСОБА_4 на її користь подвійну суму винагороди за надані послуги в сумі 36 863,10 грн.; пеню в розмірі 3 910,38 грн.; штраф за порушення умов договору в розмірі 9 215,78 грн.; судовий збір в розмірі 640 грн., а всього стягнути 50 629,26 грн.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 23 жовтня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, ФОП ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю-доповідача, пояснення учасників апеляційного розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з огляду на таке.

За приписами п.2 ч. 1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (ч.ч.1,2,5 ст. 263 ЦПК України).

Аналогічні норми містились в ст. 213 ЦПК України в редакції, чинній на час ухвалення рішення суду першої інстанції.

Рішення суду першої інстанції вказаним вимогам не відповідає.

За змістом ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобовязується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобовязується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Статтею 907 ЦК України передбачена можливість розірвання договору про надання послуг, у тому числі шляхом односторонньої відмови від договору, в порядку та на підставах, встановлених цим Кодексом, іншим законом або за домовленістю сторін.

Порядок і наслідки розірвання договору про надання послуг визначаються домовленістю сторін або законом.

Згідно зі ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до договору про надання послуг від 27.09.2016 року (далі - договір), укладеного між ОСОБА_4 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3, остання зобов'язалася за винагороду надати послуги, повязані з пошуком та придбанням замовнику об'єкта жилої нерухомості (а.с. 7).

Договір про надання послуг від 27.09.2016 року, укладений між ОСОБА_4 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3, сторонами недійсним не визнавався, підпис під договором ОСОБА_4 не оспорювався в суді першої інстанції.

Обставини, які встановлені судом першої інстанції в рішенні щодо укладання договору купівлю-продажу від 27.09.2016 року про надання послуг відповідачем ОСОБА_4 в апеляційному порядку не оскаржувались.

Відповідно до п.1.1.2 договору послуги вважаються наданими в повному обсязі виконавцем з моменту укладання та нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу замовником обєкту нерухомості, який його цікавить.

Договір набирає сили в момент підписання обома сторонами та діє до повного виконання сторонами своїх обов'язків за договором. Договір може бути розірваний за згодою сторін укладанням угоди про розірвання договору (пункт 6.1 договору).

За змістом пункту 3.2 договору замовник виплачує виконавцю винагороду в розмірі 3%, але не менш 6000 грн. за обєкт нерухомості, який замовник погодилася придбати, які згідно з п. 3.3 зобов'язується сплатити в день укладення та нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу об'єкта нерухомості між покупцем та продавцем.

Пунктом 6.2 договору передбачено, що офіційним та повноважним представником виконавця по обслуговуванню замовника за цим договором є агент ОСОБА_3

Як вбачається з матеріалів справи, а саме: протоколу огляду 03.10.2016 року ОСОБА_4 оглянуто квартиру за адресою: м. Запоріжжя, бул. Центральний, б. 21, кв. 92 (а.с.7 зворот.).

Судом також встановлено, що 17.11.2016 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в присутності маклера Агентства нерухомості - ОСОБА_3 було укладено угоду про завдаток, відповідно до умов якої сторони зобов'язалися в майбутньому в строк до 30.12.2016 року укласти договір купівлі-продажу квартири, що розташована за адресою: м. Запоріжжя, бул. Центральний, б. 21, кв. 92 (а.с.8).

Пунктом 5 зазначеного договору покупець зобовязалась сплатити маклеру комісійні за договором.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна від 15.03.2017 року № 82514542, власником квартири № 92, по бул. Центральний, буд. 21 в м. Запоріжжя, на підставі договору купівлі-продажу від 30.11.2016 року є ОСОБА_4.

За договором купівлі-продажу квартири від 13 листопада 2016 року, посвідченим приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, продавець ОСОБА_5 передає у власність, а покупець ОСОБА_4 приймає належну продавцю квартиру №92, що знаходиться в будинку №21 по бул. Центральному у м.Запоріжжі і зобовязується сплатити за неї визначену за домовленістю сторін грошову суму (а.с.9-12).

Пунктом 2.1 договору купівлі - продажу квартири від 13 листопада 2016 року визначено, що продаж зазначеної квартири сторони здійснили за 149 129 гривень, які покупець передав продавцю, а продавець прийняв готівкою до підписання договору.

Матеріали справи не містять та відповідачем не надано доказів ані в суді першої, ані в суді апеляційної інстанції на підтвердження тих обставин, що між ОСОБА_4 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 було укладено угоду про розірвання договору про надання послуг від 27 вересня 2016 року відповідно до вимог пункту 6.1 вказаного договору.

З огляду на викладені обставини висновок суду першої інстанції про те, що зобовязання за договором про надання послуг, укладеним між сторонами 27 вересня 2016 року є припиненим з посиланням на повернення ОСОБА_7 суми завдатку ОСОБА_4 є таким, що не відповідає вимогам закону.

Оскільки за договором купівлі-продажу квартири від 13 листопада 2016 року (пункт 2.1) визначено, що продаж зазначеної квартири сторони здійснили за 149 129 гривень, які Покупець передав Продавцю, а Продавець прийняв готівкою до підписання договору, 3% від вказаної суми складає 4473, 87 грн. (що становить менш ніж 6000 грн.), колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення вартості послуг за договором в сумі 6000 грн. (пункт 3.2. договору).

Відповідно до ст. 549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України).

Пунктом 4.3 договору передбачено, що за порушення замовником зобовязань за п.п.2.2.1-2.2.6, 6.2. цього договору він зобовязується сплатити виконавцю штраф у розмірі 50% від суми його винагороди, а також відшкодувати всю заподіяну порушенням зобовязань шкоду.

Згідно з п.2.2.2, 2.2.4 договору замовник зобовязується: протягом трьох місяців з моменту проведення огляду кожного обєкту нерухомості не вступати з їх Продавцем або третіми особами в перемовини щодо організації відчуження цих обєктів нерухомості без участі Виконавця; своєчасно сплатити Виконавцю винагороду, яка належить йому за договором.

За вказаних обставин, на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_8 з ОСОБА_4 підлягає стягненню штрафні санкції за п.4.2. договору в розмірі 50% від суми винагороди 6000 грн., що становить 3000 грн.

Цивільно-правова відповідальність - покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Умовами договору про надання послуг, а саме пунктами 4.4, 4.5 передбачено: штрафні санкції - сплата подвійної суми винагороди за придбання обєкту нерухомості без участі виконавця; за порушення строків виплати винагороди - пеня за кожний день прострочки у розмірі подвійної ставки НБУ від суми платежу.

У той же самий час згідно з умовами договору п.п.4.3, 2.2.4 передбачений обовязок сплати замовником штрафу за несвоєчасну сплату виконавцю винагороди, яка належить йому за договором.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Тому в частині вимог позивача про стягнення пені на загальну суму 3910,38 грн. необхідно відмовити із зазначених підстав.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року.

З урахуванням того, що договір про надання послуг не містить положень стосовно того, в якому саме порядку повинно бути здійснено участь виконавця послуг в укладанні договору купівлі-продажу обєкту нерухомості, та зважаючи на те, що законодавством не передбачено обовязкової участі третіх осіб при укладанні зазначеного виду договору, а також, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, колегія не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення подвійної суми винагороди.

Відповідно до ст.141 ЦПК України ФОП ОСОБА_3 має право на компенсацію відповідачем судового збору, сплаченого за подання позовної заяви та апеляційної скарги, пропорційно задоволеним вимогам від заявлених розмірі 686,27 грн.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України, Апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 23 жовтня 2017 року у цій справі скасувати та прийняти нову постанову наступного змісту.

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення суми винагороди за надані послуги та штрафних санкцій задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 суми винагороди за надані послуги в розмірі 6000 гривень та штраф в сумі 3000 гривень.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 судовий збір в сумі 686 гривень 27 копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 11 червня 2018 року.

Головуючий

Судді: