Справа № 216/1322/18
Провадження 2/216/1658/18
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03 вересня 2018 року Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Сидорак В.В.,

за участю секретаря судового засідання Морозової Н.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -

В зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу посилаючись на ті обставини, що 25 серпня 2006 року вона зареєстрував шлюб з відповідачем ОСОБА_2. Дошлюбне прізвище позивачки "ОСОБА_2". Від шлюбу у сторін народилася дитина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин слугувало те, що сторони мають різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Через постійні конфлікти та суперечки спільне життя сторін не склалося. З цього приводу встановилися неприязнені стосунки, були втрачені почуття любові та поваги. Сторони не мешкають разом з лютого 2017 року, не ведуть спільного господарства. Сім'я носить формальний характер, розпалася остаточно і відновлювати її недоцільно, так як належної сім'ї сторони не створили і вже створити не можуть.

Позивач у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву з проханням розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала повністю, просив шлюб розірвати.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов визнав.

У зв'язку із здійсненням розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У судовому засіданні встановлено, що подружжя перебуває у шлюбі з 25 серпня 2006 року. Шлюб зареєстрований Центрально-Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 502 (а.с. 5). Дошлюбне прізвище позивачки "ОСОБА_2". Від шлюбу у сторін народилася дитина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин слугувало те, що сторони мають різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Через постійні конфлікти та суперечки спільне життя сторін не склалося. З цього приводу встановилися неприязнені стосунки, були втрачені почуття любові та поваги. Сторони не мешкають разом з лютого 2017 року, не ведуть спільного господарства. Сім'я носить формальний характер, розпалася остаточно і відновлювати її недоцільно, так як належної сім'ї сторони не створили і вже створити не можуть. На примирення сторони не погоджуються, наполягають на розірванні шлюбу, суд вважає, що за таких обставин сім'я не може бути відновлена, шлюб носить формальний характер, а тому підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Статтею 112 СК України визначено, що суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, то вона має право після розірвання шлюбу залишити його.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позов слід задовольнити та розірвати шлюб між сторонами, оскільки вони однією сім'єю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди на життя, втратили почуття любові й поваги один до одного, шлюбно-сімейні відносини між ними припинені та поновлені бути не можуть, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням ст. 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в розмірі 704,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 12, 13, 60, 81, 258-259, 265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 25 серпня 2006 Центрально-Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 502, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Позивачці ОСОБА_1 залишити прізвище "ОСОБА_1".

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Центрально - Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги рішення суду, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя В.В. Сидорак