Номер провадження 2/754/340/18 Справа №754/579/17
10 грудня 2018 року м.Київ
Деснянський районний суд міста Києва
під головуванням судді Бабко В.В.
за участю секретаря судового засідання Кузнецової К.П.
за участю представника позивача Власенко О.В.
за участю відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному проваджені цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії,-
Позивач ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернувся до суду з позовом про стягнення вартості електричної енергії.
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва під головуванням судді ОСОБА_6 від 01.02.2017 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 січня 2018 року, зазначена вище справа за єдиним унікальним номером 754/579/17-ц, номер провадження 2/754/340/18, передана судді Бабко В.В. у зв'язку з звільненням судді ОСОБА_6
Від відповідача надійшли до суду пояснення, відповідно до яких зазначив, що сплатив суму боргу, яку позивач просить стягнути з нього. У травні місяці 2013 року ПАТ «Київенерго» припинили постачання електроенергії. Таким чином, вимога позивача про стягнення боргу не відповідає чинному цивільному законодавству України, а заявлений позов є таким, що підлягає відхиленню.
15.05.2018 від представника позивача ПАТ «Київенерго» надійшла заява про заміну сторони її правонаступником, обґрунтовуючи тим, що на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019, який набув чинності 11.06.2017 року, Загальними зборами акціонерного Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13.11.2017 прийнято рішення про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».
15.05.2018 в судовому засіданні за заявою представника позивача про заміну сторони її правонаступником, було замінено Публічне акціонерне товариство «Київенерго» на його правонаступника Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».
Представник позивача - Власенко О.В. в судовому засіданні 15.05.2018, 11.07.2018 підтримала позовні вимоги та просила суд задовольнити. На судове засідання 19.12.2018 представник позивача не з'явилась, до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, проти заочного розгляду не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 11.07.2018 року в судовому засідання не визнавав позовні вимоги але просив оголосити перерву. На інші судові засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи своєчасно сповіщений у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою реєстрації місця проживання, що підтверджено повідомлення про вручення.
Суд вважає за необхідне розглянути справу без учасників справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, і виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
За згодою позивача суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 мешкає за адресою: м.Київ, вулиця Гоголя (Троєщина), будинок 9, кв. 2.
04.08.2005 року між Приватного акціонерного товариства «Київенерго» та ОСОБА_2 був укладений договір про постачання електричної енергії.
Судом установлено, що 01.06.2016 Судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 суму боргу за спожиту електроенергію в розмірі 2382,63грн та 4485,74грн вартість не облікованої електричної енергії і 3% річних та інфляційну складову боргу в сумі 1532,24грн виданий Деснянським районним судом міста Києва від 21.05.2016 було скасовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно до п.1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Відповідач ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ "Київенерго".
Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов'язує.
Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов'язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно статті 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном.
Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.
Згідно зі статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно з частиною 2 вказаної статті правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Пунктом 1.3 Правил користування електричною енергією передбачено, що постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.
Згідно з підпунктом 1 пункту 10.2 Правил користування електричною енергією споживач електричної енергії зобов'язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).
У пункті 1.2 Правил користування електричною енергією дано визначення споживача електричної енергії як особи, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.
Водночас зі змісту інших положень Правил, зокрема з того ж підпункту 1 пункту 10.2, вбачається, що згаданий термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання.
Згідно з пунктом 42 вказаних Правил користування електричною енергією споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Згідно з пунктів 19, 21 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 розрахунки населення за спожиту електроенергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.
Вартість електроенергії визначається як добуток обсягу споживання електроенергії га тариф, що діяв у період за який здійснюється оплата.
Відповідно до п. 1 Правила регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Згідно із п. 20 Правил користування електричною енергією для населення, розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.
Відповідно до п. 27 Правил у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі.
Пунктом 42 Правил передбачено, що споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Згідно із п.48 Правил споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію.
Відповідно до п. 35 Правил енергопостачальник має право відключити помешкання споживача у разі порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 Правил. Відновлення електропостачання споживача здійснюється після усунення порушень, оплата заборгованості та витрат на повторне підключення п.36 Правил.
Як установлено судом, станом на 01.04.3016 заборгованість відповідача за спожиту електроенергію становить 2382,63грн, доказів які б спростовували не належне виконання відповідачем своїх зобов'язань, судом не встановлено. Тому суд вважає, що вимога про стягнення суми 2382,63грн за спожиту електроенергію підлягає задоволенню.
Крім того, за змістом пунктів 48, 53 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником, і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначається розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.
Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності.
З протоколом № 819 від 10.06.2013 року ознайомлений, копію протоколу, розрахунок і рахунок отримав, що підтверджується власним підписом відповідача в протоколі № 819 від 10.06.2013 року.
Розрахунок збитків проведено відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.
Зі змісту пункту 1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, вбачається, що даний нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил.
Методика поширюється на споживачів електричної енергії та застосовується постачальниками електричної енергії при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (пункт 1.2 Методики).
Підпунктом 5 пункту 2.1 Методики встановлено, що даний нормативний документ застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог Правил, зокрема, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю споживача.
Крім того, пунктом 2.7 Методики прямо встановлено порядок визначення обсягу та вартості самовільно спожитої електричної енергії в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, та за умови відсутності у такого споживача договору про постачання електричної енергії.
Згідно пункту 2.6 Методики у випадку виявлення у споживача порушень, зазначених в підпункті 5 пункту 2.1 вказаної вище Методики (самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника) величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб (кВт год) розраховується за формулою.
З урахуванням характеру виявленого порушення та встановлених Методикою правил визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, позивачем правильно визначено дійсний розмір вартості недорахованої електричної енергії в сумі 4485,74грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК Країни боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними і обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі, а тому підлягає стягненню з відповідача на користь позивача суму боргу за спожиту електроенергію в розмірі 2382,63грн, 3 % річних та інфляційну складову боргу в розмірі 1532,24грн та суму в розмірі 4485,74грн, що становить вартість не облікованої електричної енергії.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 1378грн.
Керуючись статтями 10, 12, 19, 76-83, 141, 258-260, 263-265, 274-279 ЦПК України, статтями 526, 625, 610, 714 ЦК України, -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії - задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, (розрахунковий рахунок для стягнення вартості електричної енергії здійснювати на рахунок із спеціальним режимом використання № 8545 у ТВБВ № 10026/0104 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області ВАТ "Ощадбанк", МФО 322669, ; розрахунковий рахунок для стягнення судового збору здійснювати на розрахунковий рахунок № 8545 у ТВБВ №10026/0104 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області ВАТ "Ощадбанк", МФО 322669, ).

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ІПН: НОМЕР_1.

Повний текс складено та підписано 10 грудня 2018 року.

Суддя В.В. Бабко