Ухвала

Іменем України

05 вересня 2018 року

м. Київ

справа № 643/17100/14-ц

провадження № 61-43228ск18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Курило В. П. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,

Червинської М. Є.

розглянув касаційну скаргу державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на рішення Московського районного суду міста Харкова від

18 липня 2016 року та постанову апеляційного суду Харківської області від

24 липня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_4 до державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», треті особи: генеральний директор державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» - ОСОБА_5, заступник генерального директора державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» - ОСОБА_6 про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2014 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» (далі -

ДП «Харківстандартметрологія») про скасування наказів про дисциплінарні стягнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що з 10 лютого 2000 року він працював на посаді начальника сектору повірки відділу калібрування фізико-механічних засобів вимірювальної техніки та випробування продукції

ДП «Харківстандартметрологія» (далі - відділ калібрування фізико-механічних ЗВТ та випробування продукції ДП «Харківстандартметрологія»). Після проведення у лютому 2014 року аудиту зазначеного відділу йому було оголошено догану на підставі наказу від 28 травня 2014 року № 373.

У подальшому 04 вересня 2014 року представниками підприємства здійснено огляд його робочого місця, сейфа, документів та особистих речей і складено акт комісії від 08 вересня 2014 року про виявлені порушення трудової дисципліни та правил внутрішнього розпорядку, які він вважає такими, що не належать до посадових обов'язків начальника відділу. Зазначає, що 02 жовтня 2014 року після виходу на роботу з лікарняного йому було запропоновано надати пояснення, а наказом від 10 листопада 2014 року № 169-К звільнено із займаної посади на підставі пункту 3 статті 40 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України). Вважає своє звільнення незаконним, оскільки порушення трудової дисципліни не вчиняв.

Після уточнення позовних вимог ОСОБА_4 просив визнати незаконним та скасувати накази про оголошення догани та про звільнення з роботи, зобов'язати поновити його на посаді начальника відділу та стягнути

63 219,65 грн середнього заробітку за час вимушеного прогулу і 10 000,00 грн у відшкодування моральної шкоди.

Справа розглядалась судами неодноразово.

Рішенням Московського районного суду міста Харкова 18 липня 2016 року позов ОСОБА_4 задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ генерального директора ДП «Харківстандартметрологія» від 28 травня 2014 року № 323 про оголошення догани та наказ від 06 листопада 2014 року № 169-К про звільнення ОСОБА_4 на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП України. Поновлено ОСОБА_4 на посаді начальника відділу начальника повірки калібрування, фізико-механічних ЗВТ та випробувань продукції ДП «Харківстандартметрологія», а в разі скорочення такої посади - на іншій рівнозначній за умовами праці та оплатою праці посаді. Стягнуто з

ДП ««Харківстандартметрологія» на користь ОСОБА_4 63 219,65 грн середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 10 листопада 2014 року по 10 листопада 2015 року та 5 000,00 грн у відшкодування моральної шкоди. Стягнуто з ДП «Харківстандартметрологія» на користь держави 875,79 грн судового збору.

Ухвалою цього ж суду від 25 серпня 2016 року виправлено описку у зазначенні дати прийняття наказу про звільнення позивача, зазначено в абзаці третьому резолютивної частини рішення дату наказу № 169-к: від 10 листопада

2014 року.

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 30 листопада 2016 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 06 березня 2018 року, з урахуванням ухвали Верховного Суду від 04 квітня 2016 року про виправлення описки, касаційну скаргу ДП «Харківстандартметрологія» задоволено частково. Ухвалу апеляційного суду Харківської області від 30 листопада 2016 року скасовано, справу передано на новий розгляду до суду апеляційної інстанції.

Скасовуючи ухвалу апеляційного суду Харківської області від 30 листопада 2016 року та передаючи справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, Верховний Суд вказав, що висновок суду першої інстанції, що позивач брав участь у проведенні цього внутрішнього аудиту та усвідомлював незадовільність роботи відділу повірки, калібрування фізико-механічних ЗВТ та випробувань продукції ДП «Харківстандартметрологія», не підтверджений доказами у справі. Крім того, суд не встановив, у який спосіб результати аудиту доводилися до відома ОСОБА_4, чи надавався йому строк на усунення невідповідності у роботі відділу, чи залишались ці недоліки не виправленими на момент оголошення догани.

Суди не досліджували, які конкретно планові завдання повірки, калібрування фізико-механічних ЗВТ та випробувань продукції

ДП «Харківстандартметрологія» ставилися перед керівником цього відділу, зокрема після проведення у квітні 2014 року внутрішнього аудиту, які саме посадові обов'язки не виконав ОСОБА_4 та чи може це вважатися дисциплінарним проступком відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку та посадових інструкцій, що стало приводом для оголошення йому догани.

Під час нового розгляду справи без дослідження у справі нових доказів суди дійшли висновку, що позивач не ознайомлювався з наказом про оголошення догани, залишивши поза увагою висновки суду касаційної інстанції та не врахувавши, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Під час повторного перегляду справи, постановою апеляційного суду Харківської області від 18 липня 2018 року, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки, рішення Московського районного суду міста Харкова від 18 липня 2016 року змінено в частині мотивів визнання незаконним та скасування наказу від 28 травня 2014 року № 373 щодо накладення на ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Змінюючи рішення суду першої інстанції в частині мотивів визнання незаконним та скасування наказу від 28 травня 2014 року № 373 щодо накладення на ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення, суд апеляційної інстанції виходив із того, що суд першої інстанції необґрунтовано виходив із наявності підстав для застосування дисциплінарного стягнення та доведеності факту невжиття позивачем необхідних заходів щодо стабілізації відношень у ввіреному йому трудовому колективі, своєчасне усунення недоліків в роботі, а також порушення ним розділу 7 пункту 7.2 Положення про відділ та Правил внутрішнього розпорядку підприємства, проте підставою для скасування наказу зазначив порушення порядку застосування наказу, що не ґрунтується на вимогах КЗпП України та доказів, які були досліджені судами та оцінка яким надана колегією суддів.

В іншій частині суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції.

При цьому судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до суду з пропуском строку на оскарження спірного наказу. Однак дійшов висновку про наявність правових підстав для поновлення строку звернення ОСОБА_4 до суду з цим позовом.

Разом з цим, судом апеляційної інстанції взято до уваги зауваження, викладенні в постанові Верховного Суду від 06 березня 2018 року.

13 серпня 2018 року ДП «Харківстандартметрологія» через засоби поштового зв?язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Московського районного суду міста Харкова від 18 липня 2016 року та постанову апеляційного суду Харківської області від 24 липня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, мотивуючи свої вимоги неправильним застосуванням судами норм матеріального та порушенням норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до вимог пунктів 1, 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо: Верховний Суд вже викладав в своїй постанові висновок щодо питання правильного застосування норми права, порушеного в касаційній скарзі, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення у відповідності з таким висновком;або правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення у відповідності з висновком Верховного Суду, за яким було скасовано попереднє судове рішення апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про часткову зміну рішення суду першої інстанції.

Із оскаржуваних судових рішень, доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосування судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення. При цьому судом апеляційної інстанції враховано висновок Верховного Суду щодо питання правильного застосування норми права.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою і п'ятою статті 394 ЦПК України, колегія суддів

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на рішення Московського районного суду міста Харкова від 18 липня 2016 року та постанову апеляційного суду Харківської області від 24 липня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_4 до державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», треті особи: генеральний директор державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» - ОСОБА_5, заступник генерального директора державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» - ОСОБА_6 про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. П. Курило

В.М. Коротун

М.Є. Червинська