Тернівський районний суд міста Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа № 215/2295/16-ц
номер провадження 2-во/215/67/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2018 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Дудікова А.В.

при секретарі Уваровій Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 24 квітня 2017 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

Рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 24 квітня 2017 року у справі № 215/2295/16-ц (провадження №2/215/64/17) позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на ? частини квартири АДРЕСА_1 та на ? частку домоволодіння АДРЕСА_2, яке складається з: житлового будинку «А-1», загальною площею 75,2 кв.м, житловою площею 53,9 кв.м; сарай «Б», площею 65,2 кв.м; літня кухня «В», площею 37,6 кв.м; погріб «Г», площею 18,3 кв.м; гараж «Е», площею 17,8 кв.м; водо колонка І; басейн ІІ; паркан № 1, площею 40,8 кв.м; брама № 2, площею 6 кв.м, у зв'язку з прийняттям спадщини після смерті матері ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, як за спадкоємцем першої черги за законом.

У листопаді 2018 року ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 24 квітня 2017 року.

Заява мотивована тим, що в рішенні Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 24 квітня 2017 року помилково зазначено, що спадкове домоволодіння АДРЕСА_2, а не АДРЕСА_3.

Заявник у судове засідання не з'явилась, подала до суду заяву, в якій просила суд розглянути заяву без її участі та задовольнити її.

ОСОБА_4 у судове засідання не з'явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Суд, дослідивши та оцінивши матеріалами справи, приходить до наступного висновку.

Згідно свідоцтва про шлюб від 17 вересня 2016 року Серія НОМЕР_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_6, 17 вересня 2016 року зареєстрували шлюб,про що 17 вересня 2016 року складено відповідний актовий запис за №238. Після укладення шлюбу присвоєно прізвище: чоловікові ОСОБА_6, дружині ОСОБА_2 (а.с. 102).

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може за власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Судом встановлено, що заявником при поданні позову про визнання права власності на спадкове майно, в якості доказів було надано копію свідоцтва про право на спадщину за заповітом, копію експлікації внутрішніх площ до плану житлового будинку, копію технічного паспорту, копію плану земельної ділянки, звіт про оцінку майна (а.с. 58, 61, 63, 64-78).

У вищезазначених документах найменування вулиці на якій розташоване спадкового майна, а саме домоволодіння АДРЕСА_2 зазначено українською мовою «АДРЕСА_2», російською мовою «АДРЕСА_2».

На підтвердження допущення судом помилки в рішенні Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 24 квітня 2017 року, заявником доказів до заяви не надано.

Суд відмічає, що рішення суду від 24 квітня 2017 року у справі № 215/2295/16-ц (провадження №2/215/64/17) ухвалено на підставі поданих позивачкою доказів в яких зазначено, що домоволодіння АДРЕСА_2.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом не допущено описки у рішенні суду від 24 квітня 2017 року, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 260,269 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 24 квітня 2017 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана до або через відповідні суди, протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання. У разі якщо ухвалу не було вручено у день її складання, учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя: