Справа № 200/669/17
Провадження №2п/200/120/18
У Х В А Л А

про перегляд заочного рішення

«29» листопада 2018 року Бабушкінський районний суду м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Сокол І.С.

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпро заяву відповідача ОСОБА_1про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи - ОСОБА_4, Шевченківський відділ виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про стягнення грошової суми, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_1 23 липня 2018 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 16 листопада 2017 року по справі № 200/669/17 за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи - ОСОБА_4, Шевченківський відділ виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про стягнення грошової суми.

В обґрунтування заяви відповідач зазначав, що про рішення суду він дізнався тільки тоді коли з його заробітної плати почали відраховувати кошти на виконання рішення суду. Позовна заява з додатками до нього не надходила. Його у встановленому порядку не повідомляли про розгляд справи, що позбавило його можливості надати свої заперечення проти позову, надавати докази та пояснення по суті спору передбаченого цивільним законодавством. Крім того, зазначив, що позивачі з 2010 року мали змогу здійснити переоформлення автомобіля на себе як власника.

Учасники справи в судове засідання не з'явилися, але про дату, час і місце засідання були повідомлені належним чином.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 287 ЦПК України, що неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за відсутності сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

16 листопада 2017 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська, по справі № 200/669/17 за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи - ОСОБА_4, Шевченківський відділ виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про стягнення грошової суми, ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги позивача задоволено.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як зазначає, відповідач не отримував ані позовної заяви, ані судового виклику до суду, проте як випливає з матеріалів цивільної справи судом направлялися позовна заява з додатками та повідомлення щодо виклику до суду, однак дані поштові відправлення повернулися на адресу суду за закінченням терміну зберігання.

Відповідно до п.п. 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового звязку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв'язку адресатам на поштову адресу або видаються/виплачуються в об'єкті поштового зв'язку.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до ч.ч. 3, 9 ст.130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідача про час розгляду справи суд вважає належним.

Зазначене свідчить про те, що відповідач мав можливість подати відзив на позовну заяву в якому викласти свої заперечення на позовні вимоги.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 1 статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливість відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані докази - заперечення проти позову.

Також, суд звертає увагу на зміст частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а нормою частини 1 статті 81 цього Кодексу встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При чому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов'язковим є наявність обох підстав одночасно.

Натомість відповідачем у заяві не зазначено доказів, які б мали істотне значення для скасування заочного рішення та задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, з урахуванням вищенаведеного, вважає за необхідне заяву відповідача ОСОБА_1про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи - ОСОБА_4, Шевченківський відділ виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про стягнення грошової суми - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску