Справа № 758/8380/17
У Х В А Л А

10 вересня 2018 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Дідук С. В., представника позивача ОСОБА_1, відповідача - ОСОБА_2, представника відповідача - ОСОБА_3, розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження питання прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, поділ спільного майна, виселення до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа Подільська районна в місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні власністю, визнання таким, що втратив право користування житлом, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа Подільська районна в місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні власністю, визнання таким, що втратив право користування житлом.

В даному провадженні від відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, поділ спільного майна, виселення.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 14.05.2018 року зустрічна позовна заява була залишена без руху для усунення вказаних в ухвалі недоліків, зокрема для сплати судового збору, конкретизації позовних вимог, визначення кола відповідачів по справі та зазначення їх у позовній заяві як відповідачів.

16.05.2018 року на виконання вимог ухвали було подано нову редакцію зустрічної позовної заяви та надано оригінали квитанції про сплату судового збору.

У судовому засіданні на обговорення сторонам було поставлене питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

Представник ОСОБА_2 наголошував на доцільності прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, а неточності із зазначенням кола відповідачів про справі, на які суд звернув увагу у судовому засіданні, вважав за можливе усунути шляхом подання заяви про залучення співвідповідача - ОСОБА_5

Представник ОСОБА_4 у судовому засіданні просила відмовити у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки вважала їх спільний розгляд недоцільним.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що подана до суду зустрічна позовна заява у новій редакції викладена ОСОБА_2 таким чином, що її зміст так і не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а відтак, така заява підлягає поверненню заявнику як це передбачено ст.185 ЦПК України.

Зокрема, як вбачається зі змісту зустрічної позовної заяви у графі «позивач» значиться ОСОБА_4, тоді як позивачем за зустрічним позовом є ОСОБА_2, в графі «відповідач» значиться ОСОБА_2, тоді як вимоги за зустрічним позовом про визнання договору дарування квартири недійсним заявлені до ОСОБА_4, вимоги про виселення заявлені до ОСОБА_5

З огляду на зазначене, зустрічна позовна заява повинна була містити відомості про двох відповідачів по справі - ОСОБА_4 та ОСОБА_5, тоді як у поданій до суду редакції зустрічної позовної заяви про наявність двох відповідачів не йдеться.

При цьому, суд не може вважали слушним зауваження представника ОСОБА_2 про те, що його довірителем може бути ініційоване питання про залучення співвідповідача по справі - ОСОБА_5, оскільки саме для зазначення останньої як відповідача по справі і залишалася без руху зустрічна позовна заява згідно ухвали Подільського районного суду м.Києва від 14.05.2018.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги ухвали від 14.05.2018 року виконані не були, у зв'язку з чим зустрічна позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 193, 260, 272, 353 ЦПК У країни, -

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування, поділ спільного майна, виселення - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко