ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/401/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" липня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2, третя особа на стороні позивача: ОСОБА_3, до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

представник позивача: ОСОБА_5

представник відповідача: ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2017 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 (далі по тексту - ОСОБА_4, відповідач) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позов обґрунтований такими обставинами. Позивач та її син ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, третя особа) є власниками квартири АДРЕСА_3. 26.05.2017 відбулося залиття квартири позивача водою з вищерозташованої квартири АДРЕСА_2, мешканці якої залишили не закритим кран на кухні при відключенні води ПАТ «Київенерго». В результаті залиття у всіх трьох кімнатах квартири позивача було пошкоджено стелю, стіни та підлогу, а в кухні - стелю. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження вартість ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача становить 76 154,66 грн.

До початку розгляду справи по суті позивач збільшила розмір позовних вимог. Посилаючись на те, що з часу проведення експертного будівельно-технічного дослідження суттєво збільшилась вартість ремонтно-відновлювальних робіт, і на даний час їх розмір відповідно до висновку експерта становить 105 343 грн., і до того ж залиттям було пошкоджено два килими, вартість чистки яких становить 1 977,50 грн., позивач просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду в загальному розмірі 107 321 грн. (а.с. 98-101).

Третя особа на боці позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, пояснень щодо позову та відзиву не подав, однак вказана обставина не перешкоджає встановленню фактичних обставин даної справи.

У відзиві, клопотанні про відхилення експертних висновків та письмових поясненнях (а.с. 91-95, 137-145, 146-149) відповідач та його представник виклали заперечення на позов, у яких послалися на такі обставини.

Акт про залиття за формою та змістом не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій зважаючи на те, що він складений через три дні після залиття, у ньому не наведені докази вини відповідача у залитті квартири позивача, він не підписаний відповідачем і крім того зазначена в акті інформація не відповідає дійсності, оскільки відповідач не залишав відкритим кран на кухні.

У день залиття проводилися ремонтні роботи в будинку, а відтак залиття могло статися по вині ПАТ «Київенерго». В порушення вимог закону відповідач не був повідомлений про ремонтні роботи та не був присутній вдома під час їх проведення.

Припущення щодо вини відповідача у залитті квартири позивача жодним чином не доведене, квартира відповідача комісією не оглядалась, даний факт не зафіксований актом, відповідач не був присутній при його складенні, а ремонтним роботам в день залиття взагалі не надано оцінки.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків сторін, ціни позову, не зазначено доказів, які доводять вину відповідача, не надано відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору тощо.

При проведенні будівельно-технічного дослідження замість Методики дослідження пошкоджень (дефектів) квартир внаслідок їх залиття експертом необґрунтовано і невиправдано було застосовано Методику визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за його наслідками та ДБН Д.1.1-1-2013. Безпідставним також є припущення експерта щодо податкового статусу ймовірного підрядника ремонтних робіт у квартирі позивача. Для розрахунку розміру майнової шкоди експерт невірно визначив розмір заробітної плати, що є складовою суми витрат на відновлювальний ремонт, а при визначенні вартості будівельних матеріалів не врахував величину фізичного зносу опоряджувальних покриттів, висновок не містить належного обґрунтування ціни матеріалів та виконання певних робіт та до нього включені очевидно необґрунтовані висновки щодо необхідності відновлення лакофарбового покриття паркету по усій площі при тому, що зафіксовано лише відшарування окремих клепок.

За наслідками залиття квартири позивача було складено акт та встановлено вартість відновлювального ремонту квартири, проте позивач ремонт квартири не виконав, а через деякий час знову замовив висновок експерта, згідно з яким вартість ремонту значно зросла. Враховуючи, що внаслідок бездіяльності позивача збільшився розмір майнової шкоди, є всі підстави вважати, що позивач навмисно не виконує відновлювальний ремонт своєї квартири з метою збільшення шкоди, а відтак з огляду на приписи ч. 1 ст. 1193 ЦК України в цій частині майнова шкода не підлягає відшкодуванню. Та обставина, що відповідач не здійснив попереднє фінансування вартості відновлювального ремонту, не має правового значення для оцінки навмисних дій (бездіяльності) позивача, оскільки за наявності спору закон не покладає на відповідача обов'язок здійснити попереднє фінансування вартості ремонту, а з іншого боку закон покладає на власника обов'язок нести тягар по утриманню своєї власності.

До того ж експертом наведені малоймовірні і непереконливі доводи щодо наслідків залиття та не враховано несвоєчасне вжиття ОСББ «Згода 96» заходів, направлених на локалізацію наслідків аварії.

Заперечення проти аргументів відповідача позивач виклала у відповіді на відзив (а.с. 159-160) пославшись на наступне.

В Акті про залиття зафіксовано результати обстеження квартир сторін, у ньому зазначені усі необхідні дані, а відмова відповідача від підпису акту не впливає на його чинність.

У повній відповідності до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» всіх споживачів комунальних послу, що мешкають в першому під'їзді будинку АДРЕСА_2 була завчасно повідомлено про планове відключення води 26.05.2017 шляхом розміщення оголошення у холі на першому поверсі.

Факт залиття квартири позивача, причина і джерело залиття підтверджено актом балансоутримувача будинку, листом голови правління ОСББ «Згода-96» та висновком експерта, які є достатніми і належними доказами у цій справі.

У висновку експерта зазначено про обізнаність його з вимогами закону про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку.

Позовна заява подана до 15.12.2017, а тому вона не містить відомостей, які не були передбачені ст. 119 ЦПК України в редакції, чинній на дату подання позовної заяви.

15.12.2017 суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

12.02.2018 суд відклав розгляд справи у зв'язку з нез'явлення учасників справи та відсутністю відомостей про вручення відповідачу повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

16.02.2018 відповідач подав заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

26.02.2018 відповідач подав відзив на позовну заяву.

26.03.2018 позивач подала заяву про збільшення розміру позовних вимог з додатками.

05.04.2018 відповідач подав клопотання про відхилення експертних висновків та письмові пояснення за позов.

05.04.2018 суд постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, замінив засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, задовольнив клопотання позивача про допит свідків та оголосив перерву у підготовчому засіданні.

12.04.2018 позивач подала відповідь на відзив з додатками.

13.04.2018 суд встановив строк для подачі заперечень на відповідь на відзив і закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

29.05.2018 представник відповідача подав клопотання про виклик свідків, яке 04.07.2018 суд залишив без розгляду.

04.07.2018 суд прийняв відмову позивача від допиту свідків.

Заслухавши учасників справи та дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

Трикімнатна квартира АДРЕСА_1 розташована на третьому поверсі шістнадцятиповерхового будинку і належить на праві спільної часткової власності позивачу ОСОБА_2 - 2/3 частини, та її сину ОСОБА_3 -1/3 частина (а.с. 5, 163).

26.05.2017 мав місце факт залиття вищевказаної квартири водою, у якій виявлено пошкодження опоряджувальних покриттів стелі, стін та підлоги усіх трьох кімнат та частково стелі кухні, що підтверджується Актом від 29.05.2017, складеним комісією ОСББ «Згода-96» - балансоутримувача вказаного будинку, та наданим позивачем CD-диском, на якому зафіксовано стан квартири позивача після залиття (а.с. 4, 133).

Згідно з даними вищевказаного Акту причиною залиття стало залишення мешканцями квартири АДРЕСА_2 відкритим крану на кухні при відключенні води ПАТ «Київенерго».

Вищевказана квартира розташована на четвертому поверсі, над квартирою позивача, і належить на праві власності відповідачу, що ним не заперечується.

При вирішенні вимог ОСОБА_2 суд керується нормами цивільного процесуального законодавства, які визначають правила доказування у цивільному процесі, та положеннями матеріального закону, які регулюють зобов'язання, що випливають із заподіяння шкоди (деліктні зобов'язання).

Так, за загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень…

Згідно з приписами ст. 1166 ЦК України, яка визначає підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Системний аналіз наведених норм процесуального та матеріального права дає підстави для висновку, що позивач, заявляючи вимогу про відшкодування шкоди, повинен, зокрема, довести такі складові: протиправну поведінку відповідача; настання шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою, а відповідач, якщо він заперечує проти позову, - відсутність його вини у завданні шкоди, тобто вина заподіювача шкоди у деліктних зобов'язаннях презюмується.

З огляду на встановлені обставини, факт залиття квартири позивача водою є доведеним, а відтак є доведеним і факт заподіяння позивачу внаслідок вказаного залиття майнової шкоди.

Наданий позивачем Акт про залиття містить усі необхідні дані та відомості, а саме: дату його складення, анкетні дані та посади членів комісії, які приймали участь у його складенні, адресу квартири, що зазнала пошкоджень, прізвище її власника, характер ушкоджень та їх обсяг, адресу квартири, з якої відбулося залиття та причину залиття, а відтак цей акт є належним доказом протиправності поведінки відповідача та його вини у заподіянні шкоди.

За таких обставин суд погоджується з доводами позивача про те, що відсутність в акті підпису відповідача не є підставою для визнання його недопустимим доказом.

Доказом факту і причин залиття також є дані, зафіксовані у листі голови правління ОСББ «Згода-96», наданого на запит представника позивача. З вказаного листа вбачається, що 26.05.2018 в будинку АДРЕСА_2 сталося залиття не лише квартири позивача, а іще двох нижче розташованих квартир, а саме: АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5. В цей день ПАТ «Київенерго» проводило ремонті роботи, у зв'язку з чим споживачів завчасно було повідомлено про відключення води. Про залиття стало відомо від кос'єржа, який зателефонував до правління ОСББ та повідомив, що з четвертого поверху струменем ллється вода. Голова правління Ткачук В.К. та інженер ОСОБА_10 особисто переконалися у залитті, після чого викликали сантехніка для перекриття подачі води. В подальшому було викликано мешканця квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_4 При огляді вищевказаної квартири було виявлено, що на підлозі кухні знаходиться вода, понад 3 см., а раковина для миття посуду закрита пробкою та повністю закладена брудним посудом. Були складені акти про затоплення квартир, але власник квартири АДРЕСА_2 відмовився їх підписувати (а.с. 161).

На підтвердження дотримання ПАТ «Київенерго» вимог ст. 16 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» позивачем надано копію оголошення про планове відключення води 26.05.2017, яке завчасно було розміщене в холі першого під'їзду будинку АДРЕСА_2 (а.с. 124).

Відповідач в судовому засіданні заявив, що не визнає ні факт залиття, ні своєї вини у ньому. Водночас він визнав, що в цей день прибув до своєї квартири за викликом з ОСББ і вичерпував воду з підлоги. Відповідач заявив, що не пам'ятає, чи заходила до його квартири комісія, проте зважаючи на вищенаведені дані ці пояснення суд вважає нещирими і такими, що спрямовані на уникнення відповідальності за завдану шкоду.

Судом встановлено, що квартира відповідача розташована безпосередньо над квартирою позивача, а відтак є очевидним, що вода у квартиру позивачів могла потрапити лише з квартири відповідача.

Жодних доказів, які б підтверджували, що джерело залиття знаходилося в іншій квартирі, розташованій над квартирою відповідача, або на ділянці, за яку несе відповідальність балансоутримувач, або внаслідок винних неправомірних дій ПАТ «Київенерго», стороною відповідача не надано, а відтак не доведено, що шкоди завдано не з його вини.

Відповідно до ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 322 ЦК України власність зобов'язує, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить.

З урахуванням вищевикладеного суд вбачає підстави для покладення відповідальності за завдану позивачу шкоду на відповідача ОСОБА_4 як власника квартири, з якої відбулося залиття. При цьому останній не позбавлений права заявити регресні вимоги до осіб, які користуються квартирою за його згодою.

На підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано Висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 12/13-18 від 23.02.2018, відповідно до якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних з усуненням пошкоджень, спричинених залиттям квартири АДРЕСА_2, на дату проведення експертизи становить 105 343 грн. (а.с. 102-118).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Висновок експерта № 12/13-18 складений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивача, про проведення якого повідомлявся відповідач (а.с. 131, 132), проте він не скористався своїм правом бути присутнім при огляді пошкодженого майна.

У Висновку експерт Чернін Я.О., який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення будівельно-технічної експертизи, працює експертом з 2000 р. і зареєстрований у Державному реєстрі судових експертів, будучи обізнаним про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, керуючись ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 Правила визначення вартості будівництва, ДСТУ Б Д. 2.2-1:2003 Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи, ДСТУ Б Д. 2.4-1:2003 Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи, ДСТУ Б Д. 2.7-1:2003 Ресурсні кошторисні норми експлуатації будівельних машин і механізмів, СОУ ЖКГ 75.11-35077234. 0015:2009 Правила визначення фізичного зносу житлових будинків, Методикою по визначенню причин залиття з урахуванням нових технологій та визначенню матеріальної шкоди за його наслідками, провів ідентифікацію об'єкта дослідження, встановив характер та обсяг ушкоджень, визначив обсяг і номенклатуру робіт з відновлювального ремонту квартири, перелік необхідних складових та матеріалів та вартість відновлювального ремонту.

Відповідач клопотав про відхилення вищевказаного висновку з наведених вище підстав і заявляв про замовлення ним альтернативної експертизи (а.с. 165-166), проте експертного висновку, який би спростовував висновки експерта Черніна Я.О., він не надав.

За таких обставин суд відкидає доводи відповідача про неправильність висновку експерта і покладає замовлений позивачем експертний висновок в обґрунтування свого рішення вважаючи його належним, допустимим і достатнім доказом розміру завданих позивачу збитків.

Згідно з приписами ст. 1192 ЦК України, яка встановлює способи відшкодування шкоди, суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Зважаючи на вищенаведене є необґрунтованими і такими, що не заслуговують на увагу, доводи відповідача про відсутність підстав для відшкодування майнової шкоди у збільшеному розмірі.

Водночас жодних доказів на підтвердження розміру збитків, завданих пошкодженням двох килимів, суду не надано, а тому вимогу про відшкодування вартості їх чистки суд вважає недоведеною.

Отже зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені положення цивільного закону суд вважає обґрунтованими і доведеними вимоги ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в сумі 105 343 грн.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд здійснює розподіл судових витрат між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Загальний розмір заявлених позивачем вимог становив 107 321 грн.

За подання позовної заяви позивач сплатила судовий збір в загальному розмірі 1 073,21 грн. (а.с. 3, 122).

Окрім того позивач понесла витрати на оплату вартості будівельно-технічної експертизи в сумі 3 500 грн. та на відправлення відповідачу заяви про збільшення розміру позовних вимог в сумі 40,16 грн., що підтверджуються відповідними доказами, долученими до заяви (а.с. 11, 12, 120, 121,126, 128).

Оскільки позов задоволений на 105 343 грн., тобто на 98% (105 343х100:107 321), на відповідача слід покласти 98% понесених позивачем судових витрат, що становить 4 521,10 грн. (1053,43 + 3 500 + 40,16)х98%).

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, в сумі 105 343 гривні та судові витрати в сумі 4 521 гривня 10 копійок, а усього 109 864 гривні 10 копійок.

Позивач: ОСОБА_2, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6, рнокпп НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_4, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_7, рнокпп НОМЕР_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя:

Повне судове рішення складене 13.08.2018.