печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2018 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар Павленко В.О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД»

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «AMK LTD» про поворот виконання судового рішення у справі № 2-191/09 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» про відшкодування збитків та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2014 року заявник ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просив вирішити питання про поворот виконання рішення Печерського районного суду м. Києва від 10.03.2009 року, а саме: стягнути з позивача ОСОБА_1 на користь відповідача ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» 151 738,50 грн.

Вимоги мотивовані тим, що 02.04.2014 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва позов ОСОБА_1 до ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» про відшкодування збитків та моральної шкоди залишено без розгляду. Разом з тим, 29.05.2009 року у цій же цивільній справі було видано виконавчий лист № 2-191/09 про стягнення з ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на користь ОСОБА_1 151 738,50 грн., примусове виконання за яким відбулося у повному обсязі та на підставі останнього державним виконавцем було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження.

У судовому засіданні представник товариства Матвійчук О.В. підтримав заяву.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 щодо задоволення заяви про поворот виконання рішення суду заперечив, оскільки у виконавчому провадженні № 33783191, у котрому з ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на користь ОСОБА_1 стягувались кошти в розмірі 7 113 320 грн., відбулось зарахування зустрічних однорідних вимог на суму 151 738,50 грн. Таким чином на підставі ст. 601 ЦК України відбулось припинення зобов'язання.

Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали цивільної справи № 2-191/09, заяви про поворот виконання судового рішення у справі (т. 2 а.с. 195) та додані під час розгляду заяви документи, суд дійшов висновку про відмовуу задвооелнні заяви, виходячи з такого.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10.03.2009 року (т. 1 а.с. 150-154), залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 07.05.2009 року (т. 1 а.с. 194-197), та ухвалою Верховного Суду України від 19.11.2009 року (т.1 а.с.234) позов ОСОБА_1 до ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» про відшкодування збитків та моральної шкоди задоволено частково та стягнуто з ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на користь ОСОБА_1 матеріальні збитки у розмірі 100 000 грн., 50 000 грн. моральної шкоди, судовий збір у розмірі 1 708,50 грн. та 30 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

На підставі вказаного рішення суду, 02.06.2009 представнику позивача ОСОБА_1 виданий виконавчий лист (т.1 а.с.199)

Разом з тим, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.01.2010 року рішення Печерського районного суду м. Києва від 10.03.2009 року скасовано за нововиявленими обставинами та призначено до судового розгляду (т.2 а.с.11).

За результатами розгляду справи ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.04.2014 року позов ОСОБА_1 до ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» про відшкодування збитків та моральної шкоди залишено без розгляду (т. 2 а.с. 189).

Відповідно до ст. 380 ЦПК України в редакції до 15 грудня 2017 року (яка діяла на час звернення товариства із заявою про поворот виконання рішення суду) питання про поворот виконання вирішує суд апеляційної чи касаційної інстанції, якщо, скасувавши рішення, він закриває провадження у справі, залишає позов без розгляду, відмовляє в позові повністю або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернено на новий розгляд, а при новому розгляді справи в позові відмовлено або позовні вимоги задоволено в меншому розмірі, або провадження у справі закрито чи заяву залишено без розгляду, суд, ухвалюючи рішення, повинен зобов'язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням. У разі неможливості повернути майно в рішенні або ухвалі суду передбачається відшкодування вартості цього майна в розмірі грошових коштів, одержаних від його реалізації.

Згідно зі ст. 381 ЦПК України в редакції до 15 грудня 2017 року якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом при новому розгляді справи або судом апеляційної чи касаційної інстанції, заява відповідача про повернення стягненого з нього за скасованим рішенням майна розглядається судом, у якому перебуває справа. Заяву про поворот виконання можна подати у межах позовної давності. За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується. Суд розглядає заяву про поворот виконання в судовому засіданні з повідомленням сторін і постановляє ухвалу.

Аналогічні положення містяться і в ст. 445 ЦПК України в редакції після 15 грудня 2017 року.

Згідно з пунктом 9 Перехідних положень ЦПК України, в редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, який набрав чинності з 15.12.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Отже, з наведених положень ЦПК України вбачається, що поворот виконання - це повернення позивачем відповідачеві всього одержаного ним за скасованим чи зміненим рішенням суду.

Правом звернення із заявою про поворот виконання рішення наділений лише відповідач, оскільки по суті поворот виконання спрямований на відновлення саме його прав.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою державного виконавця відділу державної виконавчої служби Печерського районного управління юстиції у м. Києві Марченко О.А. від 25 лютого 2010 року закінчено виконавче провадження ВП № 13111839 з примусового виконання виконавчого листа № 2-191/09 щодо стягнення з ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на користь ОСОБА_1 суми заборгованості у розмірі 151 738,50 грн., у зв'язку з повним погашенням заборгованості на підставі платіжного доручення від 28 січня 2010 року (т. 3 а.с. 5).

Вказане дає суду підстави для застосування повороту виконання судового рішення суду на підставі положень ст. 445 ЦПК України з метою відновлення порушеного права відповідача ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» - на повернення коштів з ОСОБА_1 на підставі скасованого судового рішення, оскільки відповідно до положень ст. 1212 ЦК України (положення ст. 1212 ЦК України аналогічні за своїм правовим наслідком зі ст. 445 ЦПК України) ОСОБА_1 вважається таким, що набув грошові кошти у розмірі 151 738,50 грн. без достатньої правової підстави.

Водночас, відповідно до копій матеріалів виконавчого провадження ВП № 33783191 з примусового виконання виконавчого листа Апеляційного суду м. Києва від 3.08.2012 року у справі № 2-3172/09 про стягнення з ОСОБА_5, та ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на користь ОСОБА_1 боргу у сумі 7 113 320 грн. (т. 3 а.с. 92-106) вбачається, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 10 листопада 2015 року (т. 3 а.с. 101-102) було проведено зарахування зустрічних однорідних вимог на суму 151 738,50 грн. (т. 3 а.с. 103), про що також вказано у поставної державного виконавця від 23 грудня 2015 року про повернення виконавчого документа стягувачеві.

Відповідно до ст. 601 ЦК України зобов'язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги.

Зарахування зустрічних однорідних вимог є способом припинення одночасно двох зобов'язань, в одному із яких одна сторона є кредитором, а інша - боржником, а в другому - навпаки (боржник у першому зобов'язанні є кредитором у другому). Допускаються випадки, так званого часткового зарахування, коли одне зобов'язання (менше за розміром) зараховується повністю, а інше (більше за розміром) - лише в частині, що дорівнює розміру першого зобов'язання. В такому випадку зобов'язання в частині, що залишилася, може припинятися будь-якими іншими способами.

Отже, вимоги, які можуть підлягати зарахуванню, мають відповідати таким умовам:

1) бути зустрічними (кредитор за одним зобов'язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов'язанням є кредитором за другим);

2) бути однорідними (зараховуватися можуть вимоги про передачу речей одного роду, у зв'язку з чим зарахування як спосіб припинення зазвичай застосовується до зобов'язань по передачі родових речей, зокрема грошей). Правило про однорідність вимог розповсюджується на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення такої вимоги. Отже, допускається зарахування однорідних вимог, які випливають із різних підстав (різних договорів тощо);

3) строк виконання щодо таких вимог настав, не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги.

Крім того, зарахуванням можуть бути припинені зобов'язання на будь-якій стадії їх існування, навіть після порушення виконавчого провадження щодо виконання одного із зустрічних зобов'язань. Добровільне виконання зобов'язання на стадії виконавчого провадження допускається і шляхом проведення зарахування однорідних зустрічних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 601 ЦК України зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін. Це означає, що заяви однієї сторони достатньо для проведення зарахування.

У даному випадку ОСОБА_1 відновив порушене право ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на повернення сплачених за скасованим судовим рішенням подавши заяву про зарахування зустрічних однорідних вимог, внаслідок чого сума заборгованості ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» перед ОСОБА_1 зменшилась на 151 738,50 грн., тобто суму, стягнуту за скасованим судовим рішення.

Враховуючи наведене, відновлення порушеного права ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «АМК ЛТД» на отримання коштів, сплачених за скасованим судовим рішення, а також чинної постанови державного виконавця про повернення виконавчого листа стягувачеві від 23 грудня 2015 року, не оскарження дій державного виконавця щодо здійснення зарахування зустрічних однорідних вимог, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» про поворот виконання судового рішення

На підставі викладеного, керуючись ст. 445, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» про поворот виконання судового рішення у справі № 2-191/09 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «AMK LTD» про відшкодування збитків та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного її тексту.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Суддя О.В.Батрин