Справа № 295/5373/14-ц
УХВАЛА

"26" жовтня 2018 р. м. Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі судді Галасюка Р.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом Акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В СТ АН ОВ ИВ:

Відповідач ОСОБА_1 24.10.2018 звернулася до суду із вказаною заявою, в обгрунтування якої зазначила, що в провадженні Корольовського районного суду м.Житомира перебуває цивільна справа №296/5373/14-ц за позовом Акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Предметом іпотеки є магазин непродовольчих товарів літ. «А», цегляний, загальною площею 112,0 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул. Московська (вул. Небесної Сотні), 16 та належить на праві приватної власності ОСОБА_3 (75/100 частин) та ОСОБА_1 (25/100 частин).

Вказана справа розглядалася в суді першої та апеляційної інстанцій. Постановою Верховного Суду від 03.05.2018 (провадження №61-5777св18) касаційну скаргу Банку задоволено частково, рішення суду першої інстанції та апеляційного суду скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Під час підготовки до судового розгляду справи стало відомо, що з 11.08.2018 ТОВ «Фінансова компанія «Форінт»» (надалі-Іпотекодержатель) є новим Іпотекодержателем, при цьому про зміну іпотекодержателя або кредитора у зобов»язанні відповідача ОСОБА_1 жодним чином не повідомляли.

Таким чином позивач та Іпотекодержатель вчиняють дії відносно предмету іпотеки без згоди та повідомлення відповідачів, що порушує їх права, оскільки Положеннями Договору іпотеки передбачена можливість задовільнити вимоги кредитора в позасудовому порядку шляхом оформлення іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки на себе або ляхом продажу Предмету іпотеки третій особі без згоди іпотекодавців. В такому разі існують обгрунтовані підстави вважати, що в разі вчинення таких дій Іпотекодержателем чи Банком права відповідача будуть порушені та, в разі відмови у задоволенні позову, предмет іпотеки неможливо буде повернути у власність відповідача.

Дослідивши подану заяву з додатками, суд дійшов такого висновку.

Як вбачається із долучених до заяви документів, 11.08.2018 о 13:13:33 приватним нотаріусом ОСОБА_4, Київський міський нотаріальний округ, м.Київ, було внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про суб»єкта Іпотекодержателя за договором іпотеки №7232, посвідченим 22.05.2007 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_5, згідно якого в іпотеку Банку передано Предмет іпотеки: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ФОРІНТ», .

Як стверджує відповідач ОСОБА_1, про зміну Іпотекодержателя її не повідомляли.

Відповідно достатті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з"ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Виходячи із встановлених обставин, суд дійшов висновку щодо наявності реальної загрози заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам відповідача, оскільки новий Іпотекодержатель може відчужити спірне майно шляхом переоформлення права власності на інших осіб.

Враховуючи викладене, дослідивши заяву про забезпечення позову, дотримуючись принципів здійснення цивільного судочинства, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку про обґрунтованість зазначеної заяви, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом відповідно ч.4 ст.157 ЦПК України.

Заходи по застосуванню зустрічного забезпечення позову судом не вживалися.

Керуючись ст.149-153, 157 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Вжити наступних заходів забезпечення позову:

- накласти арешт на магазин непродовольчих товарів літ. «А», цегляний, загальною площею 112,0 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул. Московська (вул. Небесної Сотні), 16 та належить на праві приватної власності ОСОБА_3 (75/100 частин) та ОСОБА_1 (25/100 частин).

Примірник ухвали про забезпечення позову негайно направити заявнику (АДРЕСА_1, 10012), Іпотекодержателю ТОВ «Фінансова компанія «Форінт»» ( бульвар Лесі Українки, 34, прим. 212, м.Київ, 01000) та для виконання до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради ( 10014, вул. Лятошинського, 15-б, м.Житомир).

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом, відповідно ч.4 ст.157 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та підлягає негайному виконанню, її оскарження не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п"ятнадцяти днів з моменту проголошення.

Суддя Р. А. Галасюк