АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження № 22-ц/796/ 6806/2018 р. Головуючий у 1 інстанції - Ластовка Н.Д.
Справа №755/5959/18 Доповідач - Мараєва Н.Є.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2018 р. Апеляційний суд міста Києва в складі суддів судової палати з розгляду

цивільних справ :

Головуючого - Мараєвої Н.Є.,

Суддів - Андрієнко А.М., Заришняк Г.М.

При секретарі - Гарматюк О.Д.

Розглянули у відкритому судовому засіданні в м.Києві

Цивільну справу за апеляційною скаргою

ОСОБА_1

на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14.06.2018 р.

в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-особа :

ОСОБА_3

про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири

Заслухавши доповідь судді Мараєвої Н.Є., пояснення осіб, які з»явилися, перевіривши

матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів,-

В с т а н о в и л а :

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 14.06.2018 р. задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-особа : ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, а саме : стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в розмірі 26 338 грн.; стягнуто судовий збір - 704,80 грн. на користь держави.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати вказане рішення та постановити нове, яким в задоволенні позову відмовити, посилаючись на незаконність даного рішення, зокрема, що суд неповно з»ясував обставини справи, не дав належної оцінки доказам, порушив норми матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи і встановлено судом, 7 травня 2017 р. сталося залиття водою квартири АДРЕСА_2 з вини мешканців квартири НОМЕР_1, що знаходиться у тому ж будинку поверхом вище.

Власником квартири НОМЕР_2 є позивачка, що підтверджується свідоцтвом про право власності № 68-1194 від 10 листопада 2006 р. (а.с.36).

ВідповідачкаОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_5 що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власників на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна (а.с. 47-48).

Як вказано в позовній заяві, позивачка була відсутня у місті Києві на момент залиття. Однак, сусідка із квартири АДРЕСА_1 повідомила її (позивачку) про затоплення її квартири.

Позивачка ОСОБА_2 одразу ж після поверненню до м.Києва звернувся до Житлово-експлуатаційної дільниці № 40 з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття належної їй квартири АДРЕСА_2

Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше.

11 травня 2017 р. комісією ЖЕД-407 «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району міста Києва» у складі: головного інженера ЖЕД-407 ОСОБА_4, майстра т/д 5 ОСОБА_5, майстра по ремонту ОСОБА_6, був складений акт про наслідки залиття квартири НОМЕР_2, та перелік пошкодженого приміщення, (а.с.37).

Згідно акту від 11.05.2017 р. комісійним обстеженням встановлено, при перевірці комісією встановлено, що приміщення квартири НОМЕР_2 залито з вище розташованої квартири НОМЕР_1, власником якої є ОСОБА_1

Заявка поступила на Аварійну службу Дніпровського р-ну м. Києва від 07.05.2017 р. о 07-29 год.

О 08 год. 20 хв. по приїзді до кв.НОМЕР_1 на кухні була мокра підлога, сантехнічне обладнання знаходиться в задовільному стані.

Внаслідок залиття в квартирі НОМЕР_2, пошкоджено такі приміщення: Кухня 5,7 кв.м (стеля - водоемульсійне фарбування; стіни - шпалери) житлова кімната 16,7 кв.м (стеля - водоемульсійне фарбування; стіни - шпалери). Опоряджувальні роботи в квартирі проводилися у 2012 р. (а.с.37).

Згідно ч.4 ст.319 ЦК України, ст. 151 ЖК України, власність зобов'язує, громадяни, які мають у приватній власності житловий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Згідно ст.323 ЦК України передбачено, що ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що на споживача покладені наступні обов'язки: своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини та за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.

Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, і власник несе відповідальність за майно, що йому належить.

Відповідно ст. 383 ЦК України, передбачено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартири, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Згідно Локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 щодо визначення розміру збитку для проведення відновлюваних робіт приміщень житлового будинку АДРЕСА_3, вартістьстановить 26 338,00 грн.,що складенийінженером-проектувальником ОСОБА_7 (кваліфікаційний сертифікат серії АР №002869,а.с. 38-45).

Згідно ч.1ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Розглядаючи спір про відшкодування заподіяної шкоди, суд повинен з'ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв'язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками.

Згідно ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Таким чином, оцінивши наявні у справі докази, суд першої інстанції обґрунтовано вважавдоведеним той факт, що залиття квартири АДРЕСА_2 відбулося з вини відповідача, що між заподіяною шкодою та неправомірними діями відповідача є прямий причинно-наслідковий зв'язок, а тому завдана майнова шкода підлягає повному відшкодуванню за рахунок відповідача, в порядку ст.1166 ЦК України.

Тому, суд дійшов обгунтовано висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають задоволенню, оскільки є обґрунтованим та доведеними, та стягнув із відповідачки на користь позивачки збитки в розмірі 26 338,00 грн., завдані внаслідок залиття квартири.

За таких обставин судова колегія вважає, що суд першої інстанції обгрунтовано дійшов висновку щодо задоволення позову.

Згідно ст.81 ЦК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодеком. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом повно з»ясовано обставини справи, дана належна оцінка доказам.

Висновки суду відповідають вимогам закону, підтверджуються матеріалами справи.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Підстав для скасування рішення суду не вбачається.

Керуючись ст.ст. 268, 352, 367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргуОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14.06.2018 р. - залишити без змін.

Постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено 7.09.2018 р.

Головуючий :

Судді :