ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Кушнір М.В., позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, представників позивачів ОСОБА_3, ОСОБА_4, представника відповідачів ОСОБА_5, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, треті особи: ОСОБА_9, Борівська селищна рада Фастівського району Київської області, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області, Фастівська районна державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства шляхом зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

08 березня 2018 року позивачі звернулись до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, треті особи: ОСОБА_9, Борівська селищна рада Фастівського району Київської області, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області, Фастівська районна державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства шляхом зобов'язання вчинити певні дії. Свої позовні вимоги мотивують тим, що вони є власниками житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та земельної ділянки загальною площею 0.0991 га, на якій розташований будинок. Житловий будинок позивачів знаходиться зі сторони розмежування земельних ділянок із сусідами за адресою: АДРЕСА_2, де постійно спільно однією сім'єю проживають відповідачі, які протягом тривалого часу створюють конфлікту ситуацію на та порушують законні права та інтереси позивачів. Так, на території земельної ділянки відповідачів встановлено господарську будівлю тимчасового характеру, яка постійно експлуатується як сарай-крильчатник, у якому одночасно вирощується і тримається понад 250 кролів. Кроляча ферма збудована на відстані 2,20 м від вхідних дверей та вікон житлового будинку позивачів, чим порушено будівельні та санітарні норми. Всі вимоги про перенесення будівлі відповідно до будівельних норм не виконані з боку відповідачів, господарська будівля - сарай для кролів має тимчасовий характер, в ньому проведено світло, але дана господарська будівля не відповідає будівельним нормам, що підтверджується висновком виїзної комісії та актами обстеження посадових осіб.

Виходячи з викладеного, позивачі просять зобов'язати відповідачів за власний рахунок демонтувати господарську будівлю для утримання кролів, загальною площею 45 кв.м, (довжина 15,0 м, ширина - 3,0 м, висота - 2,5 м) по АДРЕСА_3 що знаходиться біля межі розмежування з позивачами, та прибрати всі поодинокі та розміщені групами клітки для утримання кролів, а також прибрати всі майданчики для компосту в глибину їхнього двору на відстань не менш як 25,0 м від їх житлового будинку.

В судовому засіданні позивачі та їх представники надали пояснення, аналогічні викладеним, просили позов задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_10 та ОСОБА_11 в судове засідання не з'явились, не скористались своїм правом подати відзив на позовну заяву.

Представник відповідачів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 в судовому засіданні позов визнав частково, вказавши, що дійсно ОСОБА_7 вирощує кролів, для чого встановила у себе на ділянці декілька кліток. При цьому представник не заперечував, що сарай для утримання кролів розташований на відстані від житлового будинку позивачів, яка є меншою ніж передбачено встановленими вимогами. В іншій частині заперечував проти задоволення позовних вимог, вказавши, що відповідачі мають намір перенести будівлю сараю, однак на даний час для цього немає ресурсів, тому спірне питання може бути в подальшому вирішено шляхом переносу, а не демонтажу сараю. Також зазначив, що компостна яма на даний час перенесена, а в крільчатнику залишилось небагато кролів, які ніяким чином не заважають позивачам.

Відповідач ОСОБА_8 в судове засідання не з'явилась, надала заяву, в якій вказала, що є власницею ? частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_4 та ніяких тимчасових будівель на своїй території не будувала.

Тертя особа ОСОБА_9 в судове засідання не з'явилась, повідомлена вчасно та належним чином. Надала суду пояснення, в яких зазначила, що нею неодноразово надсилались звернення до в.о. голови Борівської селищної ради з проханням вирішити ситуацію, що полягає усуненні перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства. Всі негативні явища, що виникли внаслідок дій відповідачів, відповідають викладеним позивачами обставинам, тобто її позиція по відношенню до позову повністю співпадає з позовними вимогами по даній справі.

Представник третьої особи Борівської селищної ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з'явився, надавши суду заяву про розгляд справи без представника, вирішення спору поклав на розсуд суду.

Представник третьої особи Фастівської районної державної адміністрація в судове засідання не з'явився, повідомлений вчасно та належним чином, про причини неявку суду не повідомив.

Представник третьої особи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надали суду письмові пояснення, зазначивши, що головним інспектором будівельного нагляду Департаменту за зверненням гр. ОСОБА_2, відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки, було проведено перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил об'єкту будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5. За результатами перевірки встановлено, що замовником будівництва, гр. ОСОБА_6, на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_5, у 2017 році виконані будівельні роботи з розміщення одноповерхової господарської будівлі, виконаної з дерев'яних елементів обшитих листами OSB, без влаштування фундаменту, розміром в плані по зовнішньому контуру 8.9x2.85 м, (сарай для утримання кролів, що експлуатується), на відстані 2.35 м, від житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, без дотримання протипожежних та санітарних норм зазначених у таблиці 3.2а* та таблиці 1, додатка 3.1 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. Водночас, поряд з вищезазначеною господарською будівлею, на відстані 11.5 м, від вікон житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, влаштовано майданчик для компосту без дотримання санітарних норм зазначених у п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. На підставі встановлених порушень складено протокол по справі про адміністративне правопорушення від 19.03.2018.

З метою усунення виявлених порушень гр. ОСОБА_6 було видано припис від 26.02.2018 №С-2602/1 з вимогою усунути допущені порушення та її притягнуто до відповідальності, про що винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.03.2018 року №А-2803/3.

Враховуючи викладене, представник просив вирішити спір в межах чинного законодавства України.

Ухвалою судді від 23 березня 2018 року провадження було відкрито, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 23 травня 2018 року задоволено клопотання відповідача ОСОБА_12 про залучення її в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спорун6а стороні позивача.

В судовому засіданні 07 червня 2018 року закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду по суті.

Суд, вислухавши пояснення сторін, покази свідків, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази у межах заявлених позовних вимог, встановив наступне.

Згідно договору дарування від 05.03.1986 року ОСОБА_1 є власником 2/7 частин житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 /а.с.18-19/. Інша частина вказаного будинку належить ОСОБА_13 /а.с.16,17/. Крім того, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить в рівних частках земельна ділянка загальною площею 0.0991 га, на якій розташований будинок /а.с.25, 26/.

Згідно довідки Фастівського бюро технічної інвентаризації за №1122 від 04.09.2017, домоволодіння № АДРЕСА_6 по право спільної часткової власності належить ОСОБА_6 1/2 частина, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 по 1/4 частині /а.с.36/.

Крім того, судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідач ОСОБА_7 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_7 /а.с.62/.

Таким чином, судом встановлено та не заперечується сторонами, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками земельної ділянки, яка межує з земельною ділянкою, що знаходиться у користуванні відповідачів, тобто сторони є суміжними землекористувачами.

Позивачі стверджують, що відповідачами ОСОБА_14 та ОСОБА_7 грубо порушується їх права, як власників земельної ділянки, порушенням будівельних та санітарних норм при встановлені сараю для утримання кролів, майданчику для компосту, та кролячих кліток на суміжній земельній ділянці, що неодноразово ставало підставою для звернення до відповідних органів.

Так, з листа Борівської селищної ради від 03.08.2017 року вбачається, що при обстеженні заступником селищного голови по виконавчій роботі та керуючим апаратом земельної ділянки по АДРЕСА_8 за згоди ОСОБА_7 було виявлено тимчасову споруду, в якій розташовано клітки з кролями, тимчасова споруда розміщена близько 1,5 метрів від тину та близько 2,5 м від будинку ОСОБА_2./а.с.29/.

Депутатом ОСОБА_15 31.08.2017 було складено акт обстеження, відповідно до якого встановлено, що власники будинку по АДРЕСА_2 побудували кролячу ферму з великою кількістю кролів від житлового будинку приблизно в 2 метрах, довжина ферми приблизно 15 м. Запах на подвір'ї зловонний, нестерпний /а.с.30/.

15.09.2017 листом №06-13/3047 Фастівська міська державна адміністрація просила Департамент ДАБІ України в Київській області розглянути заяву ОСОБА_2 щодо незаконного будівництва, яке розпочато за адресою: АДРЕСА_3 /а.с.39/.

Згідно із протоколом виїзного засідання тимчасової робочої групи Фастівської РДА від 27.09.2017 року з розгляду звернення позивача ОСОБА_2, встановлено, що ОСОБА_7 разом із чоловіком, з дозволу своєї матері ОСОБА_6, побудувала кролячу ферму біля паркану, який розмежовує земельні ділянки. Зі інформацією Фастівського відділення Васильківського відділу поліції Київської області гр.ОСОБА_7 з приводу встановлення нею будівлі для вирощування кролів проведено профілактичну бесіду. Зі слів керуючого справами Борівської селищної ради ОСОБА_16 земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_3 не приватизована. Під час обстеження було виявлено, що на земельній ділянці знаходяться кролячі клітки на відстані орієнтовно 1,1 м. до межі та відстані орієнтовно 2,3 м. до житлового будинку суміжного будинку суміжного землекористувача гр. ОСОБА_2, що суперечить табл.3.2а* п.6.525а* ДБН 360-92* «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень». Згідно протоколу відповідачу ОСОБА_7 рекомендовано усунути порушення та приватизувати земельну ділянку /а.с.45/.

Відповідно до акта обстеження житлових умов від 29.09.2017 року, складеного депутатом селищної ради ОСОБА_17, в присутності ОСОБА_1, ОСОБА_2, адвоката ОСОБА_3, свідків ОСОБА_18,, ОСОБА_19, ОСОБА_20, при огляді земельної ділянки по АДРЕСА_9 та земельної ділянки по АДРЕСА_10 було виявлено, що на території подвір'я будинку № 23, що у власності ОСОБА_6, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 самочинно побудовано господарську будівлю постійного характеру, а саме сарай-крільчатник, в якому одночасно вирощують та тримають більше 250 кролів. Крім того, по всій території земельної ділянки розташовані в хаотичному порядку клітки, в тому числі в декількох місцях під парканом, що межує із земельною ділянкою та житловим будинком, що належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Крім того, під парканом знаходиться один із майданчиків для компосту. На території земельної ділянки будинку № 23 стоїть стійкий різкий специфічний запах /а.с.42-43/.

Різкий специфічний запах від кролячого навозу, клітки з кролями по території двору, за парканом позивачів, сарай для кролів, який знаходиться також за парканом, що розмежовує земельні ділянки, зафіксовано у акті обстеження житлових умов від 22 листопада 2017 року /а.с.46/.

Згідно акта Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № Т-2602/1, під час проведення перевірки встановлено, що замовником будівництва гр. ОСОБА_6 на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_11 у 2017 році виконані будівельні роботи з розміщення одноповерхової господарської будівлі, виконаної з дерев'яних елементів обшитих листами OSB, без влаштування фундаменту, розміром в плані по зовнішньому контуру 8.9x2.85 м, (сарай для утримання кролів, що експлуатується), на відстані 2.35 м, від житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, без дотримання протипожежних та санітарних норм зазначених у таблиці 3.2а* та таблиці 1, додатка 3.1 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. Водночас, поряд з вищезазначеною господарською будівлею, на відстані 11.5 м, від вікон житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, влаштовано майданчик для компосту без дотримання санітарних норм зазначених у п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень /а.с.114-119/.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області складено припис № С-2601/1 від 26.02.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому зазначено вимогу про усунення порушень ОСОБА_6, встановлених за результатами позапланової перевірки, проведеної за адресою: АДРЕСА_11 в строк до 26 березня 2018 року /а.с.121/.

19.03.2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відносно ОСОБА_6 складено протокол по справі про адміністративне правопорушення №1-Л-А-1903/1, за порушення вимог абз. 5 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 3.25а*, п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення /а.с.120/.

28.03.2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській областівинесена постанова № А-2803/3 по справі про адміністративні порушення за якою визнано ОСОБА_6 винною у вчиненні адміністративного порушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 850 грн. /а.с.122,123/.

Перш за все, суд вважає за необхідне зазначити, що виходячи з принципу диспозитивності цивільного процесу, закріпленому у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів, тому встановленню та дослідженню у спірних правовідносинах підлягають обставини, які свідчать про наявність або відсутність порушень будівельних та санітарних норм при встановлені відповідачами сараю для утримання кролів, майданчику для компосту та кролячих кліток, а також наявність або відсутність порушень останніми правил добросусідства.

Відповідно до ч. 1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Конституцією України (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 р. відповідно до Закону від 17 липня 1997 р. N 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2. N 4, N 7 та N 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (статті 316, 317, 319, 321 ЦК України).

Згідно зі статтями 316, 317, 319 ЦК України передбачає, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст. 391 ЦК України та ч. 3 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своєю земельною ділянкою. Позов про усунення порушень, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню, якщо позивач доведе, що він є власником земельної ділянки, і що діями відповідача порушується його право власності.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог цієї статті суд повинен встановити наявність певних обставин, які свідчать про те, що відповідачі порушили закон (технічних норм і правил), а також що такі дії порушують права позивачів.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Нормами п."г" ч.1 ст.91 ЗК України на власників та землекористувачів земельних ділянок покладено обов'язок не порушувати права власників суміжних земельних ділянок.

В ст. 96 ЗК України зазначено, що землекористувачі зобов'язані, зокрема, дотримуватися правил добросусідства.

Згідно ч. 1 ст.103 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо).

Стаття 375 ЦК України надає право власникові земельної ділянки зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Пунктом 22 Постанови Пленуму ВССУ «Про практику застосування судами ст. 376 ЦК України про правовий режим самочинного будівництва визначено, що під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, не додержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Відповідно до п.3.25а* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами слід приймати відповідно до санітарних норм за таблицею 3.2а, але не менше протипожежних норм згідно з таблицею 1 додатка 3.1.

Відповідно до таблиці 3.2а, відстань між житловим будинком та літньою кухнею та господарською будівлею (сараєм) для худоби, свійських тварин та птахів площею до 50 м повинен бути не менш ніж 15 метрів, до майданчика для компосту також 15 метрів.

Відповідно до п. 3.26 ДБН 360-92**, відповідно до санітарних вимог майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м. Господарські будівлі й гаражі допускається об'єднувати на суміжних ділянках.

Згідно ст.11 Закону України «Про будівельні норми», застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов'язковим для всіх суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення.

Статтею 189 ЗК України визначено, що самоврядний контроль за використанням та охороною земель здійснюється сільськими, селищними, міськими, районними та обласними радами.

Так, актами обстеження та відповідними перевірками, що проводились уповноваженими органами місцевого самоврядування, встановлене порушення ОСОБА_7 вимог ДБН 360-92* «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень» при встановленні будівлі та кліток для вирощування та утримання кролів.

Крім того, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» у частині першій статті 41 визначає державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно з частиною другою статті 41 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області за наслідками перевірки встановлене порушення ОСОБА_6 протипожежних та санітарних норм зазначених у таблиці 3.2а* та таблиці 1, додатка 3.1 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень при розміщенні сараю для утримання кролів та вимог п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень при влаштуванні майданчику для компосту.

Таким чином, позивачами надано суду достатньо доказів, що свідчать про наявність порушень санітарних та будівельних норм при встановлені відповідачами сараю для утримання кролів, майданчику для компосту та кролячих кліток, оскільки уповноваженими суб'єктами з контролю за додержанням земельного законодавства встановлені відповідні порушення, запропоновано усунути, що не було виконано відповідачами.

Вирішуючи питання про наявність певних обставин, які свідчать про те, що протиправні дії відповідачів порушують права позивачів, суд також приймає до уваги наступне.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_21, яка є сусідкою сім'ї ОСОБА_2, показала, що вона 15 років поживає в будинку АДРЕСА_12, а ОСОБА_7 чинить незручності позивачам з того моменту, коли вони завели кролів, що відбулось приблизно 2 роки назад. Перед вікнами позивачів стоїть сарай, від якого йде сморід, безліч мух, тому у двір зайти неможливо. Також зазначила, що особисто заходила до ОСОБА_2 у двір тиждень тому та бачила на подвір'ї ОСОБА_7 кролів.

Свідок ОСОБА_15, яка проживає в АДРЕСА_13, суду показала, що особисто знайома і з позивачами, і з відповідачами. Коли вона працювала депутатом в сільраді її викликали для проведення комісійного обстеження території, що належить ОСОБА_2. Так,обстеженням було виявлено неприємні запахи, мухи біля входу в будинок, оскільки клітки з кролями стоять впритул до забору напроти входу в будинок. ОСОБА_11 не реагувала на зауваження, не обіцяла прибрати клітки. Позивачі вперше звернулися до сільської ради влітку 2017 року, потім восени 2018, однак ніяких порушень усунуто не було.

Свідок ОСОБА_22, яка проживає в АДРЕСА_14, показала, що ОСОБА_11 в 2017 році побудувала ферму. У дворі та у будинку позивачів неможливо знаходитися через нестерпні та неприємні запахи. По теперішній час нічого не змінилось, ніякі дії по усуненню порушень відповідачами не виконані. Вказала, що кроляча ферма знаходиться близько двох метрів від будинку позивачів, перпендикулярно входу. Також зазначила, що ОСОБА_1 дуже часто хворіє, порушення санітарних умов має вплив на стан його здоров'я.

В судовому засіданні сідок ОСОБА_19, яка проживає в АДРЕСА_15 показала, що часто спілкується з родиною ОСОБА_1, проте останні півтора року неможливо знаходитися на їх подвір'ї, по всій території, а також в будинку, оскільки за півтора метра до будинку знаходиться кроляча ферма.

Свідок ОСОБА_23, який проживає в АДРЕСА_16, в судовому засіданні показав, що він часто заходить до позивачів, проте на їх подвір'ї неможливо знаходитись, оскільки сусіди збудували крільчатник та відмовляються від пропозиції прибрати його, що він чув особисто. Востаннє був у позивачів на цьому тижні, проте ситуація не змінилась, ферма так і знаходиться на відстані 2 метрів від будинку.

Свідок ОСОБА_18, яка являється знайомою позивачів та працює соціальним працівником, в судовому засіданні показала, що щотижня заходить до сім'ї ОСОБА_1 та особисто бачила всі суперечки з приводу крільчатника та пропонувала позивачам звернутись до сільради. Знає, що позивачі зверталися до РДА, приходила комісія та проводила обстеження. Вказала, що крільчатник дуже близько розташований з подвір'ям сусідів, клітки з піддонами відкриті. Також зауважила, що вона особисто викликала швидку (лікаря алерголога) у зв'язку із погіршенням стану здоров'я ОСОБА_1 (червоні очі, зуд, червоні плями на тілі). На теперішній час ситуація не змінилась.

При оцінці показань свідків судом проаналізовано процес формування, збереження і передачі відомостей свідками та прийнято до уваги, що у показах свідків не спостерігається особиста заінтересованість у вирішенні спору на користь позивачів, покази є послідовними, не суперечать поясненням позивачів та іншим доказам у справі, а тому можуть вважатися належними доказами у справі.

При цьому суд враховує, що відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а позивачем в обґрунтування вимог представлені відповідні докази, які відповідачами не спростовані.

Представник відповідачів не заперечував факту того, що сарай для утримання кролів розташований на відстані від житлового будинку позивачів, яка є меншою ніж передбачено встановленими вимогами, водночас вказував, що компостна яма на даний час перенесена, а кролі з кліток прибрані, при цьому не надаючи жодного належного та допустимого доказу на підтвердження цього факту, будь-яких клопотань з цього приводу не заявлялось, хоча всі права та обов'язки учасникам були відомі. Таким чином, відповідачами не доведена, що компостна яма на даний час перенесена, а кролі з кліток прибрані, а виходячи із принципу змагальності суд позбавлений можливості ініціювати перевірку вказаного питання.

Крім того, позиція відповідачів, висловлена їх представником з приводу відсутності ресурсів для перенесення будівлі сараю, свідчить про свідоме ігнорування вимог закону протягом тривалого часу, що беззаперечно ставить під сумнів бажання добровільно перенести сарай.

Як зазначалось, захист прав громадян на земельні ділянки здійснюється шляхом, зокрема, відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав тощо.

При цьому, обов'язком власника у негаторному позові не є доказування неправомірності дій відповідача. Він припускається таким, доки сам не доведе правомірність своєї поведінки. Отже, позивач має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування своїм майном, а неправомірність дій відповідача презюмується.

Як вбачається з матеріалів справи, облаштування сараю для утримання кролів, майданчику для компосту та кролячих кліток відбулось з порушенням будівельних норм, таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 порушують права позивачів, як власників земельної ділянки розташованої за адресою: АДРЕСА_17 та перешкоджають їм у вільному користуванні своїм майном, у зв'язку з чим суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги частково, а саме зобов'язавши усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом: демонтажу сараю для утримання кролів, прибрати майданчик для компосту на глибину двору не ближче 15 м. (а не 25м., як просили позивачі, оскільки саме 15 м. становить мінімальна відстань відповідно до таблиці 3.2а ДБН 360-92**) від вікон житлового будинку, прибрати кролячі клітки.

При цьому, судом за результатом розгляду справи не встановлено порушення прав та законних інтересів позивачів з боку відповідача ОСОБА_8, тому вимоги заявлені не до тієї особи, яка повинна відповідати за вказаним позовом.

Керуючись положеннями статей ЦПК України, ЗК України, ст. ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_6, проживає: АДРЕСА_18 РНОКПП: НОМЕР_1), ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_8, проживає: АДРЕСА_18 РНОКПП: НОМЕР_2) до ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_9, зареєстрована: АДРЕСА_19), ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_11, зареєстрована: АДРЕСА_19), ОСОБА_8 (ІНФОРМАЦІЯ_12, зареєстрована: АДРЕСА_19), треті особи: ОСОБА_9 (ІНФОРМАЦІЯ_13, зареєстрована: АДРЕСА_19, РНОКПП: НОМЕР_3), Борівська селищна рада Фастівського району Київської області (місцезнаходження: Київська область, Фастівський район, смт Борова, вул.Миру, буд. 16, ЄРДПОУ: 04359896), Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області (місцезнаходження: м.Київ, бульвар Л.України, 26), Фастівська районна державна адміністрація (місцезнаходження: Київська обл., м. Фастів, пл. Перемоги, 1, ) про усунення перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства шляхом зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_6 та ОСОБА_7 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_17, шляхом: демонтажу одноповерхової господарської будівлі без влаштування фундаменту, розміром в плані зовнішнього контуру 8,9х2,85 м. (сарай для утримання кролів), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_10 та прибрати майданчик для компосту, що розміщений поряд з вищезазначеною господарською будівлею, на глибину двору не ближче 15 м. від вікон житлового будинку; прибрати кролячі клітки, що знаходяться на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_10.

У задоволені іншої частини позову - відмовити.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 08 год.50 хв. 05 вересня 2018 року.

Повний текст рішення виготовлений 07 вересня 2018 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Є.Ю.Чернишова