Постанова

Іменем України

05 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 638/15406/16-ц

провадження № 61-38016 св 18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Луспеника Д. Д., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4;

відповідач - акціонерна компанія «Харківобленерго»;

представник відповідача - ОвчаренкоГанна Сергіївна;

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу акціонерної компанії «Харківобленерго» на постанову апеляційного суду Харківської області від 08 травня 2018 року у складі колегії суддів: Бурлаки І. В., Бровченка І. О., Яцини В. Б.,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2016 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до акціонерної компанії «Харківобленерго» (далі - АК «Харківобленерго») про зобов'язання здійснити перерахунок заборгованості, відновлення енергопостачання, відшкодування майнової та моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що 06 жовтня 2008 року між нею та відповідачем було укладено договір про користування електричною енергією, відповідно до якого облік спожитої електричної енергії в належному їй на праві власності будинку АДРЕСА_1 здійснюється за показниками приладу обліку.

Зазначала, що з кінця 2013 року до весни 2015 року в будинку фактично не проживала, в оренду не здавала, електричну енергію не використовувала.

19 лютого 2015 року працівниками АК «Харківобленерго» виявлено несправність приладу обліку № 591487 та проведено заміну засобу обліку електроенергії за її відсутності.

У травні 2015 року у зв?язку з цією несправністю АК «Харківобленерго» здійснила нарахування по її особовому рахунку за нібито спожиту електричну енергію у розмірі 9 679 кВт та зобов?язала її сплатити заборгованість у розмірі 10 649 грн.

04 червня 2015 року вона подала заяву до керівника районного відділення АК «Харківобленерго» з обґрунтуванням неправомірності нарахування 9 679 кВт, проте відповіді не отримала.

26 жовтня 2015 року представники АК «Харківобленерго» без будь-яких попереджень у порушення умов договору відключили постачання електричної енергії, яке не відновлено.

06 листопада 2015 року представники відповідача повідомили її про те, що для відновлення постачання та списання зайво нарахованої заборгованості достатньо подати заяву та додати довідку із підтвердженням факту відсутності проживання у будинку. 24 листопада 2015 року вона подала таку заяву із довідкою. Проте 08 грудня 2015 року АК «Харківобленерго» надала відповідь, в якій відмовила у списанні заборгованості та відновленні електропостачання.

Вважала, що відповідач безпідставно, без будь-яких документів, підтверджуючих початок безоблікового користування електричною енергією або порушень приладу обліку з вини споживача, здійснив нарахування 9 679 кВт за минулий період, а саме з 22 серпня 2014 року до 22 травня 2015 року, у якому прилад обліку мав дійсні показники - «0» унаслідок відсутності фактичного користування електричною енергією. Обсяг спожитої електричної енергії за період дії договору з 06 жовтня 2008 року до вимкнення 26 жовтня 2015 року складав 3 538 кВт, що значно менше нарахованих 9 679 кВт.

Зазначала, що поточні рахунки за електроенергію як до заміни лічильника, так і після його заміни сплачувались регулярно, заборгованість відсутня.

Вказувала, що з кінця липня 2015 року і по теперішній час вона тимчасово проживає в іншому місці, де доглядає за людиною похилого віку. У вересні 2015 року вона уклала договір оренди житлового будинку, проте у зв?язку з тим, що з 26 жовтня 2015 року у будинку припинено постачання електричної енергії помешкання стало не придатним для постійного проживання, договір оренди розірвано. Унаслідок неправомірних дій відповідача вона не має можливості здавати житло в оренду та отримувати дохід від оренди будинку, який за період із 01 жовтня 2015 року по вересень 2016 року склав би 16 500 грн.

Неправомірними діями відповідача їй було завдано також моральної шкоди.

Ураховуючи викладене, позивач просила суд визнати нарахування АК «Харківобленерго» на її особовому рахунку НОМЕР_1 обсягу електричної енергії у розмірі 9 679 кВт та відповідну суму боргу у розмірі 10 649 грн, пов'язаних із несправним приладом обліку, незаконним та зобов'язати відповідача здійснити перерахунок; визнати відключення електричної енергії, здійснене 26 жовтня 2015 року у належному їй житловому будинку АДРЕСА_1, незаконним та зобов'язати відповідача відновити постачання електроенергії за власний рахунок; визнати суму коштів у розмірі 16 500 грн, недоотриману за оренду житла, збитками (упущеною вигодою) унаслідок неправомірного відключення електроенергії та зобов'язати АК «Харківобленерго» компенсувати ці збитки; зобов'язати відповідача компенсувати їй завдану моральну шкоду у розмірі 5 тис. грн, а також понесені судові витрати.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 лютого 2018 року у складі судді Хайкіна В. М. у задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що за адресою позивача прилад обліку не здійснював врахування електричної енергії, у зв?язку з чим його було замінено, здійснено нарахування заборгованості по непрацюючому засобу обліку відповідно до пункту 33 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила). Нараховану заборгованість за електроенергію позивач у встановлений строк позивач не погасила, а тому відключення споживача від електричної мережі було здійснено правомірно. Факт непроживання у житловому будинку позивачем належними та допустимими доказами не підтверджено. Відтак, вимоги про відшкодування упущеної вигоди та моральної шкоди є безпідставними.

Постановою апеляційного суду Харківської області від 08 травня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково. Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 лютого 2018 року скасовано та ухвалено нове судове рішення. Позов ОСОБА_4. задоволено частково. Зобов'язано АК «Харківобленерго» здійснити перерахунок обсягу електричної енергії по особовому рахунку НОМЕР_1, який відкрито на ОСОБА_4, з 27 січня 2015 року по 26 травня 2016 року, та відновити постачання електричної енергії будинку АДРЕСА_1. В іншій частині рішення районного суду залишено без змін. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що до 26 січня 2015 року прилад обліку працював без порушень, заборгованість у позивача була відсутня, відключення її будинку від електричної енергії відбулося у зв'язку із нарахуванням енергопостачальником заборгованості з 22 серпня 2014 року до 22 лютого 2015 року по непрацюючому приладу у розмірі 9 679 кВт. Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Проте такий акт між сторонами не було складено. Порушення в роботі приладу обліку вперше було зафіксовано 14 лютого 2015 року, що підтверджується актом заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 14 лютого 2015 року, з яким споживача не ознайомлено; акт нею не підписано. Останній контрольний обхід, під час якого не зафіксовано порушень приладу, здійснено 26 січня 2015 року. Таким чином, період безоблікового споживання електричної енергії починається з 27 січня 2015 року. Відтак, наявні підстави для задоволення позовних вимог в частині зобов'язання АК «Харківобленерго» здійснити перерахунок нарахованої заборгованості за електроенергію. При цьому необхіжно врахувати період, в який позивач в спірному будинку не проживала. Оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів того, чи було фактично укладено договір оренди належного їй житлового будинку, чи проживав в будинку орендар, підстав для стягнення упущеної вигоди немає. Також є недоведеними вимоги в частині відшкодування моральної шкоди.

У червні 2018 року АК «Харківобленерго» подало касаційну скаргу, в якій просило судове рішення апеляційного суду скасувати, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, й залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що 14 лютого 2015 року працівниками АК «Харківобленерго» здійснювалося технічна перевірка по АДРЕСА_1 з проведенням замірів навантаження на лінію електропередач. За адресою ОСОБА_4 навантаження склало 14А, однак при цьому прилад обліку не здійснював врахування електричної енергії. Зазначений факт відображено в акті заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 14 лютого 2015 року № 009485.

23 лютого 2015 року здійснено заміну приладу обліку як непрацюючого, складено акт-наряд від 23 лютого 2015 року.

Відповідно до пункту 33 Правил у разі користування електричною енергією без приладу обліку з дозволу енергопостачальника розрахунки із споживачем здійснюються відповідно до середньомісячного споживання. Величина середньомісячного споживання електроенергії визначається за попередні 12 місяців або за фактичний період споживання, якщо він менший 12 місяців.

Згідно з пунктом 38 Правил енергопостачальник зобов'язується проводити не менш як один раз на шість місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків. Тому здійснено розрахунок в автоматичному режимі по непрацюючому приладу обліку за шість місяців, що склало 9 679 кВт на суму 8 286 грн 13 коп.

Зазначало, що акт заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 14 лютого 2015 року не є актом про порушення Правил користування електричною енергією. Тому розрахунок за спожиту електричну енергію здійснено на підставі пунктів 33, 38 Правил.

Позивач судові рішення не оскаржила.

Відзив на касаційну скаргу не надійшов.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У серпні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення апеляційного суду ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Судом встановлено, що 06 жовтня 2008 року між ОСОБА_4 та АК «Харківобленерго» укладено договір про користування електричною енергією, за умовами якого енергопостачальник бере на себе зобов'язання постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 1.3 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов'язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором.

14 лютого 2015 року працівниками АК «Харківобленерго» встановлено порушення в роботі приладу обліку з показниками «002386», що підтверджується актом заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 14 лютого 2015 року, з яким споживача ОСОБА_4 не ознайомлено; акт нею не підписано (а.с. 52).

23 лютого 2015 року прилад обліку замінено з нульовими показниками (а.с. 53).

АК «Харківобленерго» здійснено розрахунок по непрацюючому приладу обліку за шість місяців, що склало 9 679 кВт на суму 8 286 грн 13 коп. з посиланням на пункт 33 Правил на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (а.с. 54).

Також судом встановлено, що представниками АК «Харківобленерго» щомісячно здійснювались контрольні обходи, порушень приладу обліку не зафіксовано. Останній контрольний обхід, під час якого також не зафіксовано порушень приладу, здійснено 26 січня 2015 року. Порушення в роботі приладу обліку вперше зафіксовано 14 лютого 2015 року,

Таким чином, період безоблікового споживання електричної енергії починається з 27 січня 2015 року, а не з серпня 2014 року, як зазначено в розрахунку. За період з 27 січня 2015 року по 26 травня 2016 року спожито 5 279 кВт.

21 серпня 2015 року на адресу ОСОБА_4 направлено повідомлення про наявність заборгованості та припинення енергопостачання у випадку несплати, яку вона отримала 27 серпня 2015 року.

26 жовтня 2015 року енергопостачання належного ОСОБА_4 будинку припинено.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з Правилами користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.

Відповідно до пункту 17 Правил встановлені засоби обліку підлягають періодичній повірці, обслуговуванню та ремонту відповідно до визначеного законодавством порядку.

Періодична повірка, обслуговування або ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів обліку здійснюються за рахунок електророзподільного підприємства.

У разі встановлення експертизою у порядку, визначеному законодавством, факту пошкодження або неправильної роботи засобу обліку, які сталися з вини побутового споживача або організації, яка відповідає за його збереження, відшкодування вартості повірки, обслуговування, ремонту та монтажу електророзподільному підприємству здійснює побутовий споживач або організація, яка відповідає за його збереження.

На час проведення періодичної повірки або ремонту засобу обліку електророзподільне підприємство встановлює інший засіб обліку.

За змістом пункту 21 Правил користування електричною енергією для населення зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Платіжний документ, який виписується енергопостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим).

Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією (пункт 48 Правил).

Пунктом 53 цих Правил встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Таким чином, у будь якому випадку виявлення порушень Правил користування або оплати за електроенергію енергопостачальник повинен скласти акт, який має бути розглянутий відповідно до Правил.

Зокрема, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил.

Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Вирішуючи спір, врахувавши наведені вище норми матеріального права та обставини справи, належним чином дослідивши та давши оцінку поданим сторонами доказам, апеляційний суд дійшов правильного висновку про те, що останній контрольний обхід, під час якого не зафіксовано порушень приладу, здійснено 26 січня 2015 року, тому період безоблікового споживання електричної енергії починається з 27 січня 2015 року, а не з серпня 2014 року. Втручання споживача у роботу приладу обліку не було встановлено, заміна приладу обліку здійснено за відсутності споживача, акт нею не підписано, а відключення електропостачання належного ОСОБА_4 будинку відбулося у зв?язку із нарахуванням відповідачем заборгованості за період безоблікового використання електроенергією, який підприємством визначено невірно, не враховано період, в який позивач у будинку дійсно не проживала. Відтак, наявні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_4 в частині зобов'язання АК «Харківобленерго» здійснити перерахунок нарахованої заборгованості за електроенергію та відновити електропостачання належного їй будинку.

Посилання касаційної скарги на те, що судом апеляційної інстанції не застосовано пункт 33 Правил безпідставні, оскільки у ньому йдеться про розрахунки за користування електричною енергією без засобу обліку з дозволу енергопостачальника на підставі договору про тимчасове безоблікове користування електричною енергією, а ОСОБА_4 такого дозволу не отримувала. Встановлення факту неправильної роботи приладу обліку, як і його заміна, було здійснено за відсутності споживача, відповідний акт звірки спожитої та оплаченої електроенергії за спірні розрахункові періоди між сторонами не складався.

Інші доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність ухваленого судового рішення апеляційного суду не впливають.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення апеляційного суду - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу акціонерної компанії «Харківобленерго» залишити без задоволення.

Постанову апеляційного суду Харківської області від 08 травня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник

Ю. В. Черняк