ун. № 759/68/18
пр. № 2/759/3380/18
21 серпня 2018 року Святошинський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді П'ятничук І.В.,
при секретарі Медвідчук В.В.,
представника позивача адвоката ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, Київська міська Рада
про визнання права власності на 1/3 частину квартири в порядку спадкування за законом, -
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3, про визнання права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої матері ОСОБА_4 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.
В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на те, що після смерті його матері - ОСОБА_4 залишилось спадкове майно: 1/3 частина АДРЕСА_1, звернувшись вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з тим, що втрачений оригінал договору купівлі-продажу вказаної квартири, також позивач пояснив, що фактично прийняла спадщину після померлої матері, також спадкоємцем є його брат - ОСОБА_3, однак спадщину він не приймав, до нотаріальної контори не звертався, його місце знаходження не відоме, просив заявлені позовні вимоги задовольнити посилаючись на ст.ст.1216, 1218, 1258, 1261, 1268 ЦК України.
Позивач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду представника з належним чином оформленими повноваженнями, тому суд вважає можливим розглянути справу в його відсутності.
Представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити посилаючись при цьому на обставини справи, викладені в позовній заяві.
Відповідач ОСОБА_3, в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відзиву на позовну заяву до суду не подавалось.
Представник 3-ої особи - Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, направив суду листа та просить слухати справу у його відсутність.
Представник третьої особи Київської міської Ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, тому суд вважає можливим розглянути справу в відсутності вказаного представника.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку відповідача та представника 3-ої особи такою, що не перешкоджає розгляду позовної заяви, суд розглядає заяву без участі відповідача та представника 3-ої особи.
Оскільки відповідач та представник 3-ої особи в судове засідання не з'явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили та не подали до суду відзиви, а також те, що позивачка не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Згідно ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Стаття 81 ЦПК України визначає що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.
Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_4 ( а.с. 20).
Як вбачається з матеріалів справи, з заявою про прийняття спадщини після померлої матері позивач ОСОБА_2 звернувся 06.09.2016 року, оскільки фактично прийняв спадщину після її смерті (а.с.39), 28.08.2017 року з повторною заявою про прийнята спадщини звернулась від імені позивача його представник - ОСОБА_5 (а.с.54), однак 28.08.2017 року нотаріусом Дванадцятої нотаріальної контори м.Києва їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. (а.с.61).
Частиною 2 статті 1223 ЦК України регламентовано, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.
Крім того, п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.
У відповідності до п. п. 4.15, 4.18 Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» від 22 лютого 2012 року, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.
Згідно з інформаційним листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини.
Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Відповідно до правил статей 316,328 ЦК України: правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб; право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Судом встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги майна спадкодавця ОСОБА_4, заявив про його прийняття, фактично прийняв спадщину, користується квартирою, постійно там проживає, здійснює необхідний ремонт, а тому суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 328, 392, 1217, 1218, 1220, 1258, 1268, 1269, 1270, 1299 ЦК України, керуючись ст. ст. 3 12, 13, 48, 76-82, 89, 229, 259, 263-265, 265, 268, 273, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, Київська міська Рада про визнання права власності на 1/3 частину квартири в порядку спадкування за законом- задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцем селища Кіхчік Камчатської обл., НОМЕР_1 виданий Святошинським РВ ГУДМС України в м.Києві 04.08.2016 року, зареєстрований в АДРЕСА_1 право власності в порядку спадкування за законом після померлої матері ОСОБА_4 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. на 1/3 частину АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В.П'ятничук