Справа № 186/1715/18
Номер провадження № 2/0186/563/18
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 грудня 2018 року м.Першотравенськ
Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючої - судді Янжули С. А.
при секретарі - Лиман Н.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в місті Першотравенську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) в зв'язку з несплатою аліментів,
02 листопада 2018 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів.
В обґрунтування позову зазначила, що перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який 21 лютого 2006 року було розірвано. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
16 вересня 2006 року вона уклала повторний шлюб та змінила прізвище на ОСОБА_1.
На підставі рішення Першотравенського міського суду від 29 травня 2003 року з відповідача стягуються аліменти на її користь на утримання сина щомісячно, до його повноліття в розмірі 1/4 частки заробітку відповідача.
Вказане рішення суду відповідачем виконуються в повному обсязі, в зв'язку з чим станом на 01 листопада 2018 року утворилася заборгованість по аліментах в розмірі 69 724,06 гривень.
Сторони проживають окремо, відповідач не надає ніякої допомоги на дитину, не цікавиться її життям, розвитком, здоров'ям.
Розрахунок пені: заборгованість зі сплати аліментів за місяць помножена на 1% пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Всього сума неустойки (пені) за період з січня 2016 року по 01 листопада 2018 року складає 12 425,52 гривень, що підтверджується її розрахунком, доданим до матеріалів справи.
Просить суд стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом №2-1056/03 від 29 травня 2003 року з відповідача на її користь 12 425,52 гривень за період з січня 2016 року по 01 листопада 2018 року включно та судові витрати по справі.
Позивачка в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просить їх задовільнити, не заперечує проти заочного розгляду справи в разі повторної неявки відповідача.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про день слухання справи був належним чином повідомлений, причини неявки суду не відомі. У встановлений судом строк відзив на позовну заяву не надав. Зі згоди позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Враховуючи вимоги ст.247 ЦПК України та ст.6 Конвенції "Про захист прав людини та основних свобод", ратифікованої Законом України 17 липня 1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести без фіксування судового засідання технічними засобами.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Даному факту відповідають сімейні правовідносини, які регулюються ст. 51 Конституції України, ст.ст. 3,18,27 Конвенції про права дитини, ст.5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 75,80,84,86,180-183, 191 СК України.
Статтею 51 Конституції України передбачені права дітей на матеріальне утримання з боку батька та права на їх повноцінне життя та всебічний розвиток.
Відповідно до ст.ст. 3,18,27 Конвенції про права дитини (ратифікована Постановою ВР України №789 -Х11 від 27 лютого 1991 року), батьки зобов'язані утримувати дітей до повноліття та несуть відповідальність за виховання, розвиток і утримання дитини; у всіх діях щодо дітей … першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини; кожна дитина має право на рівень життя, необхідний для фізичного, духовного і соціального розвитку дитини.
Статтею 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають із вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей.
Відповідно ст.180 Сімейного Кодексу України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ст.181 СК України в разі відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину, той з подружжя, з ким вона проживає, має право звернутися до суду з відповідним позовом про стягнення аліментів.
Відповідно до ст.150 СК України визначені обов'язки батьків щодо виховання та розвитку дитини, а саме: батьки зобов'язані піклуватися за виховання дитини, про її здоров'я, фізичний, духовний розвиток, готувати до самостійного життя.
Відповідно до ст. 18 «Конвенції про права дитини» батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини.
Отже утримання дитини, надання їй матеріальної допомоги, є природним обов'язком батьків.
Відповідно до ст.82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.
Сторонами не оспорюються обставини справи щодо подружнього життя, батьківства дитини та необхідності сплати аліментів відповідачем, тому перевірки судом підлягають лише обставини обсягу та періодів фактичної сплати аліментів відповідачем, підстав, можливості та правильності нарахування пені у відповідності до ст.196 СК України.
Згідно ст.196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України про розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз'яснено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
Оскільки аліменти призначаються та виплачуються щомісяця, то неустойка (пеня) від суми несплачених аліментів нараховується не на загальну суму заборгованості, а базою для її нарахування є сума чергового несплаченого місячного платежу. При цьому її нарахування не обмежується тим місяцем, коли мали бути сплачені аліменти, а здійснюється за кожен день прострочення по кожному місячному платежу окремо до повного погашення заборгованості.
Верховний Суд України у своїй постанові від 11 вересня 2013 року у справі № 6-81цс13 роз'яснив, що оскільки зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинно виконуватися щомісяця, суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів по кожному з цих періодичних платежів, встановити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконано, та з урахуванням встановленого обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
За загальним правилом, право на стягнення неустойки (пені) в особи виникає у зв'язку із юридичним фактом порушення нею обов'язку зі сплати аліментів на утримання дитини. При цьому, виконання такого обов'язку з порушенням строків сплати та наступне погашення заборгованості не звільняє особу від відповідальності у вигляді сплати неустойки (пені) за прострочення виконання обов'язку зі сплати аліментів.
Аналогічна позиція міститься в постанові ВСУ №6-269цс15 від 16 грудня 2015 року.
Обставини справи свідчать, що відповідач аліменти сплачував нерегулярно, протягом тривалих періодів взагалі не сплачував аліментів, в зв'язку з чим утворилася заборгованість з його вини. Доказів того, що заборгованість зі сплати аліментів утворилася не з вини відповідача, останній суду не надав.
Копією рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 29 травня 2003 року №2-1056/03 підтверджується, що з ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_4 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходів), щомісячно до повноліття дитини.
Копією свідоцтва про шлюб І-КИ №054047 від 16 вересня 2006 року підтверджується, що 16 вересня 2006 року ОСОБА_6 та ОСОБА_4 зарєстрували шлюб. Прізвище дружини змінено на ОСОБА_6.
Довідкою державного виконавця підтверджується, що заборгованість по в/листу №2-1056/03 від 29 травня 2003 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 по аліментах за період з січня 2016 року по 01 листопада 2018 року становить 69 724,06 гривень. Помісячний розрахунок нарахованих до сплати аліментів за вказаний період зазначено.
З урахуванням наявності заборгованості по аліментах та вимог с.196 СК України, розмір пені за прострочення сплати аліментів за період з 01 січня 2016 року по 01 листопада 2018 року складатиме:
січень - 985,93 грн х 0,01 х 31 = 295,78 грн, де 985,93 грн - розмір заборгованості, 31 день - кількість днів затримки;
лютий - 985,93 грн х 0,01 х 29 = 285,92 грн
березень - 985,93 грн х 0,01 х 31 = 295,78 грн
квітень - 1076,55 грн - 100,00 сплачених х 0,01 х 30 = 292,97 грн
травень -1076,55 грн - 100,00 сплачених х 0,01 х 31 = 302,73 грн
червень - 1076,55 х 0,01 х 30 = 322,97 грн
липень - 1076,55 грн - 100,00 сплачених х 0,01 х 31 = 302,73 грн
серпень -1076,55 х 0,01 х 31 = 333,73 грн
вересень -1076,55 - 180,00 х 0,01 х 30 = 268,97 грн
жовтень -1076,55 - 200,00 х 0,01 х 31 = 271,73 грн
листопад -1076,55 х 0,01 х 30 = 322,97 грн
грудень -1076,55 - 300,00 х 0,01 х 31 = 240,73 грн
Всього: 3 537,01 грн
січень - 1237,25 х 0,01 х 31 = 383,55 грн
лютий - 1237,25 грн - 200,00 х 0,01 х 28 = 290,43 грн
березень - 1237,55 х 0,01 х 31 = 383,55 грн
квітень - 1401,75 х 0,01 х 30 = 420,53 грн
травень -1401,75 - 200,00 х 0,01 х 31 = 372,55 грн
червень -1401,75 - 200,00 х 0,01 х 30 = 360,53 грн
серпень -1406,00 - 200,00 х 0,01 х 31 = 373,86 грн
вересень - 1406,00 - 200,00 х 0,01 х 30 = 361,80 грн
жовтень - 1510,75 - 200,00 х 0,01 х 31 = 406,34 грн
листопад - 1510,75 х 0,01 х 30 = 453,23 грн
грудень - 1510,75 - 490,00 х 0,01 х 31 = 316,44 грн
Всього: 4 122,81 грн
січень - 1565,25 - 200,00 х 0,01 х 31 = 423,23 грн
лютий - 1565,25 х 0,01 х 28 = 438,27 грн
березень - 1565,25 - 100,00 х 0,01 х 31 = 454,23 грн
квітень - 1565,25 - 100,00 х 0,01 х 30 = 439,58 грн
травень - 1754,00 - 100,00 х 0,01 х 31 = 512,74 грн
червень - 1754,00 х 0,01 х 30 = 526,20 грн
липень - 1754,00 х 0,01 х 31 = 543,74 грн
серпень - 1754,00 х 0,01 х 31 = 543,74 грн
вересень - 1754,00 х 0,01 х 30 = 526,20 грн
жовтень - 1754,00 х 0,01 х 31 = 543,74 грн
Всього: 4 951,67 грн
Всього за січень 2016 - жовтень 2018 року: 12 611,49 гривень.
Таким чином, оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов слід задовільнити, стягнувши з відповідача на користь позивачки пеню за прострочення зобов'язання, нараховану з розрахунку позивача в сумі 12 425,52 гривень.
Розмір неустойки може бути зменшений, якщо відповідач визнає неустойку, але посилається на обставини матеріального та сімейного стану, що є підставою для зменшення розміру неустойки, однак відповідачем не надано суду ніяких доказів на підтвердження свого матеріального та сімейного становища, тобто обставини для зменшення розміру неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів на даний час відсутні.
Відповідно до 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати. Оскільки позов задоволено, позивача звільнено від сплати судового збору при пред'явленні позову про стягнення пені до суду, то з відповідача слід стягнути судовий збір на користь держави в сумі 704,80 гривень за задоволені позовні вимоги та 352,40 гривень за задоволену заяву про забезпечення позову.
Керуючись ст.ст. 2, 3, 4, 6, 9, 18, 76, 77, 78, 79, 80, 89, 258, 263, 264,280-283 ЦПК України, ст.ст.150,181,196 СК України, - суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) в зв'язку з несплатою аліментів - задовільнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за виконавчим листом №2-1056/03 від 29 травня 2003 року, за період з 01 січня 2016 року по 01 листопада 2018 року, в розмірі 12 425,52 гривень та судовий збір в розмірі 1 057,20 гривень, а всього стягнути 13 482 (тринадцять тисяч чотириста вісімдесят дві) гривні 72 копійки.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: С.А.Янжула.