Справа № 152/1751/18
УХВАЛА

19 грудня 2018 року м. Шаргород

Справа №152/1751/18

Провадження №2/152/689/18

Суддя Шаргородського районного

суду Вінницької області ОСОБА_1,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до Гибалівської сільської ради Шаргородського району Вінницької області, з участю третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку та господарських будівель в порядку спадкування за законом,

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до Шаргородського районного суду з означеним позовом до Гибалівської сільської ради Шаргородського району Вінницької області, з участю третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку та господарських будівель в порядку спадкування за законом, в якому просить ухвалити рішення, відповідно до якого визнати за ним право власності на 1-2 частини житлового будинку №40 по вул. Юна в с. Гибалівка Шаргородського району Вінницької області з відповідною частиною господарських будівель.

В обґрунтування позову ОСОБА_2 зазначив, що 07.06.1970 року він зареєстрував шлюб з ОСОБА_4, яка померла 12.01.2008 року, та за час спільного проживання в шлюбі в 1969 році побудували житловий будинок, що знаходиться на вул. Юна, 40, в с. Гибалівка, де він проживає і на даний час.

Після смерті дружини він прийняв спадщину, так як спільно проживав із спадкодавцем.

28.12.2007 року ОСОБА_5 склала заповіт, відповідно до якого свою частку в майні заповіла онукові ОСОБА_3, котрий також прийняв спадщину.

Від обовязкової частки в спільному майні після смерті дружини він відмовився.

ОСОБА_3 свідоцтва про право власності на 1/2 частину житлового будинку в порядку спадкування за заповітом ще не отримав.

В жовтні 2018 року він звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину і йому в цьому відмовлено, про що видано постанову, де зазначено, що житловий будинок належить ОСОБА_5 та що він відмовився спадкувати майно після смерті дружини і що на будинок відсутній правовстановлюючий документ.

Відповідно до довідки Гибалівської сільської ради власником житлового будинку№40 по вул. Юна в с. Гибалівка була його дружина ОСОБА_5, яка записана головою двору і визнана власником будинку на підставі рішення виконкому Шаргородської райради народних депутатів №244 від 22.10.1987 року.

03.05.2018 року Гибалівська сільська рада передала йому безоплатно у власність земельну ділянку, на якій знаходиться житловий будинок.

Оскільки йому відмовлено нотаріусом видати свідоцтво про право власності на ? частину житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель, то він змушений звернутися із цим позовом до суду, оскільки за законом майно, придбане подружжям за час шлюбу є їх спільною сумісною власністю, але їх частки визначені не були, тому вони є рівними.

Спадкуванням є перехід прав та обовязків від особи, яка померла, до інших осіб, відповідно до ст.1216 ЦК України).

Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

Відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.185 ЦПК України).

Означена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем не зазначено його реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності, або, у випадку, якщо він не присвоювався, тобто не наявний, то зазначення вказаної обставини.

Крім того, не зазначено, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, місцезнаходження відповідача, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), зазначення якого є обовязковим, а також відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Зазначення в позові щодо відповідача «інші відомості невідомі» не містить змісту, які саме відомості щодо відповідача, встановлені п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, не відомі позивачу.

Так само, в порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) щодо іншого учасника справи третьої особи ОСОБА_3, за його наявності або, у випадку, якщо він не присвоювався, тобто не наявний, то зазначення вказаної обставини, або номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України щодо відповідача (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Зазначення в позові щодо третьої особи «інші відомості невідомі» не містить змісту, які саме відомості щодо третьої особи, встановлені п.2 ч.3 ст.185 ЦПК України, не відомі позивачу.

Крім того, відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні…

Так, відповідно до вимог ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

ОСОБА_2, в порушення вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, не зазначено змісту позовних вимог.

Так, предметом позову ОСОБА_2 зазначає «визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку та господарських будівель в порядку спадкування за законом», разом з тим, у позові просить визнати за ним право власності на 1-2 частини житлового будинку №40 по вул. Юна в с. Гибалівка Шаргородського району Вінницької області з відповідною частиною господарських будівель, але вже без зазначення, що в порядку спадкування за законом та після якого спадкодавця.

Тобто обраний позивачем спосіб захисту прав та інтересів не відповідає предмету заявленого позову, не конкретизований, тоді як ч.1 ст.12 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

До того ж, мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що від обовязкової частки в спільному майні після смерті дружини він відмовився, проте, нормами ЦК України, зокрема, Книгою шостою ЦК «Спадкове право» не передбачено відмови спадкоємця від обовязкової частки у спільному майні подружжя.

Так, ст.1241 ЦК України передбачено право на обовязкову частку у спадщині та порядок спадкування обовязкової частки у спадщині, а не у спільному майні подружжя.

Тобто обраний позивачем спосіб захисту у цій частині суперечить вимогам цивільного законодавства.

Також, відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, у позові ОСОБА_2 зазначає, що в жовтні 2018 року він звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину і йому в цьому відмовлено, проте, позивачем не зазначено докази на підтвердження вказаної обставини, зокрема, що саме він звернувся до нотаріуса, саме із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину і саме у видачі свідоцтва про право на спадщину йому відмовлено нотаріусом.

Крім того, позивач, зазначаючи предметом позову визнання права власності у порядку спадкування на 1/2 частину житлового будинку та господарських будівель, не зазначає найменування цих господарських будівель.

До того ж, в порушення вимог п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_2 не містить зазначення про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, зазначено «до іншого суду з таким же позовом я не звертався», що не відповідає вимогам п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Відтак, вказана позовна заява, згідно з вимогами ст.185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Гибалівської сільської ради Шаргородського району Вінницької області, з участю третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку та господарських будівель в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Повідомити позивача ОСОБА_2 про необхідність виправлення недоліків позовної заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали, шляхом подачі на виконання даної ухвали позовної заяви із виправленими недоліками в канцелярію Шаргородського районного суду і розяснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала підписана суддею 19.12.2018 року.

Суддя: