Справа №295/960/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2018 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Чішман Л.М.

за участю секретаря Поліщук К.Г.,

представника відповідача ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Теплий стан», заступника голови Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Теплий стан» ОСОБА_3 про визнання дій неправомірними та зобовязання надати інформацію за запитом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням уточнень від 14.02.2018 року, просив визнати неправомірними дії відповідачів та зобовязання надати інформацію за запитом від 21.10.2016 року.

В судове засідання позивач не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в судове засідання призначене на 10.05.2018 року позивач подав заяву про відкладення розгляду справи в зв"язку з хворобою, належних доказів на підтвердження вказаного факту суду не надав. В судове засідання призначене на 05.09.2018 року не з"явився, про день час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Підстави, передбачені ст. 223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи відсутні.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов"язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та нуехильно виконувати процесуальні обов"язки.

У висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі по справі №6-24063 ск 15, зазначено, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, а позивач при цьому, і не зявляється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді, на ознайомлення з матеріалами справи, та не цікавиться провадженням у справі, що є підставою для застосування ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

В силу положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про доцільність залишити без розгляду дану позовну заяву.

Керуючись ст. ст. 257- 258, 259- 261, 268, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Теплий стан», заступника голови Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Теплий стан» ОСОБА_3 про визнання дій неправомірними та зобовязання надати інформацію за запитом від 21.10.2016 року залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Житомирської області, через Богунський районний суд м.Житомира протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Чішман