РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2018 року м. Володимир-Волинський

Володимир-Волинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого судді Вітера І.Р.,

при секретарі Корніюк Т.О.,

позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Володимир-Волинський цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 об'єднаної територіальної громади Володимир-Волинського району Волинської області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 обєднаної територіальної громади Володимир-Волинського району Волинської області,ОСОБА_3про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його батька ОСОБА_4, який помер 29 жовтня 2017 року .

Ухвалою Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 20 серпня 2018 року до участі у справі залучено ОСОБА_3 як співвідповідача.

Свої позовні вимоги позивач обгрунтував тим, що 15 вересня 2011 року його батько ОСОБА_4,склав заповіт, посвідчений секретарем Бубнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, і на випадок своєї смерті зробив заповітне розпорядження, що належну йому на підставі державного акту ІІІ-ВЛ № 006076, земельну ділянку, площею 2.93 гектарів для ведення особистого підсобного господарства, яка розташована на території ОСОБА_2 (колишньої Бубнівської) сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, заповів йому ОСОБА_5.

03 червня 2015 року позивач змінив своє прізвище з ОСОБА_5 на ОСОБА_1.

29 жовтня 2017 року його батько ОСОБА_4 помер, і після його смерті відкрилася спадщина за заповітом на належне йому майно.

Після смерті батька, він у встановлений законом шестимісячний строк , не звернувся із заявою про прийняття спадщини до Володимир-Волинської державної нотаріальної контори, у звязку з тим, що не знав про наявність вказаного вище заповіту, посвідченого на його імя, і ніхто йому про це не сказав і не повідомив. Тривалий час перебував на заробітках в Білорусії. Крім вищевказаного він не знав і не думав про те, що потрібно було подавати в шестимісячний термін після смерті його батька, заяву про прийняття спадщини.

В зв'язку із вищевказаними обставинами, внаслідок не повідомлення його про час відкриття спадщини, інші вказані ним обставини , він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини .

В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити, визначити йому додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці для подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_4, який помер 29 жовтня 2017 року .

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, подала суду письмову заяву згідно якої заявлені позивачем позовні вимоги визнала повністю, просила суд слухати справу у її відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_2 обєднаної територіальної громади Володимир-Волинського району Волинської області в судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшов відзив представника відповідача, в якому він просить прийняти рішення відповідно до чинного законодавства та слухати справу в його відсутність .

Згідно із частиною третьою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, повно та всебічно зясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, безпосередньо дослідивши наявні докази у справі та надавши їм оцінку, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленомуст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

В судовому засіданні встановлено наступні обставини.

У відповідності до державного акту на право власності на землю ІІІ-ВЛ № 006076 від 31.05.2002 року, ОСОБА_4 на підставі рішення Бубнівської сільської ради народних депутатів від 20.07.2001 року № 19/12 належала на праві приватної власності земельна ділянка площею 2.39 гектарів, яка розташована на території Бубнівської ( на даний час ОСОБА_2) сільської ради, яка була передана для ведення особистого підсобного господарства.

Згідно заповіту посвідченого секретарем Бубнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області 15 вересня 2011 року ОСОБА_4, на випадок своєї смерті зробив заповітне розпорядження, що належну йому на підставі державного акту ІІІ-ВЛ № 006076 земельну ділянку, площею 2.93 гектарів для ведення особистого підсобного господарства, яка розташована на території ОСОБА_2 ( колишньої Бубнівської ) сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області , заповідає ОСОБА_5.

Відповідно до свідоцтва про зміну імені серії І-ЕГ № 005988 видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Любомльського районного управління юстиції Волинської області, позивач ОСОБА_5 змінив прізвище з ОСОБА_5 на ОСОБА_1 .

29 жовтня 2017 року помер ОСОБА_4. Дана обставина підтверджується свідоцтвом про смерть № І-ЕГ № 208915 від 30.10.2017 року, виданим виконавчим комітетом ОСОБА_2 сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області.

Після його смерті відкрилася спадщина за заповітом на належне йому майно.

Відповідно до ст.1261 ЦК України спадкоємцями першої черги спадкового майна, яке належало ОСОБА_4 є його діти позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_3, остання відмовилася від своєї частки в спадковому майні на користь позивача .

Позивач звернувся до Володимир-Волинської нотаріальної контори щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_4, на що отримав відповідь, що відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини і проте, що він пропустив встановлений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

З письмових пояснень позивача вбачається, що після смерті батька , він у встановлений законом шестимісячний строк, не звернувся із заявою про прийняття спадщини до Володимир-Волинської державної нотаріальної контори, у звязку з тим, що не знав про наявність вказаного вище заповіту , посвідченого на його імя, і ніхто йому про це не сказав і не повідомив.. Окрім того, тривалий час перебував на заробітках в республіці Білорусь.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_4, що помер 29.10. 2017 року

Керуючись ст. ст. 12, 81, 200, 206 263-265 ЦПК України та на підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити .

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою:Волинська область, місто Любомль, вул. Махнюка, буд.5 додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці для подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_4, який помер 29 жовтня 2017 року.

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через Володимир-Волинський міський суд Волинської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 06 вересня 2018 року.

Головуючий /-/ підпис

Згідно з оригіналом.

Суддя Володимир-Волинського міського суду І.Р.Вітер