233 № 233/3836/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
03 січня 2018 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Малінова О.С.,
за участю секретаря Поварніциної А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Костянтинівка цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1, третя особа на боці позивача Іллінівська сільська рада Костянтинівського району Донецької області, про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства, -
Зважаючи на складність у викладенні повного тексту рішення, суд вважає за необхідне проголосити його вступну та резолютивну частини.
14.08.2017 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшов позов начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1, третя особа на боці позивача Катеринівська сільська рада Костянтинівського району Донецької області, про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив наступне. ОСОБА_1 24 березня 2016 року о 06 годині 00 хвилин здійснював вилов риби в Клебан-Бикському водосховищі забороненим знаряддям лову (сітками) та виловив 20 штук риби «карась», 1 шт. риби «щука», порушивши своїми діями вимоги п.п. 3.15, 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. ст.17, 27 Закону України «Про тваринний світ». Згідно постанови Костянтинівського міськрайонного суду відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у розмірі 340 грн. без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів. Своїми діями ОСОБА_1 завдав шкоду водним живим ресурсам в сумі 1202 гривні 00 копійок, однак, судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Тому просив стягнути спричинену шкоду на користь третьої особи Катеринівській сільській раді Костянтинівського району Донецької області.
До відкриття провадження у справі позивач уточнив позовні вимоги в частині заміни третьої особи на Іллінівську сільську раду Костянтинівського району Донецької області у звязку із припинення юридичної особи Катеринівської сільської ради та відповідними змінами адміністративних меж у Костянтинівському районі.
Представники позивача та третьої особи у судове засідання не зявились, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідач ОСОБА_1, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, тому суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних доказів.
У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на викладене, суд зі згоди позивача вирішує справу на підставі наявних у справі доказів відповідно ст. 280 ЦПК України.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши надані докази, суд встановив наступне.
Постановою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2016 року визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП, який 24 березня 2016 року о 06 годині 00 хвилин здійснював вилов риби в Клебан-Бикському водосховищі забороненим знаряддям лову (сітками) та виловив 20 штук риби «карась», 1 шт. риби «щука». В результаті незаконного лову ОСОБА_1 завдав шкоду водним живим ресурсам в сумі 1202 гривні 00 копійок (а.с.20).
Розрахунок шкоди зроблено державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Донецькій області ОСОБА_2, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд у межах територій та обєктів природно-заповідного фонду» (а.с.19).
Факт незаконного лову риби громадянином ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №2-184 від 24.03.2016, розрахунком матеріального розміру шкоди, завданої внаслідок незаконного рибного промислу, поясненнями самого правопорушника, викладеними на окремому аркуші під час складання протоколу, так і під час розгляду адміністративної справи у суді, описом вилучених у ОСОБА_1 знарядь лову та риби.
Згідно з постановою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2016 року, ОСОБА_1 визнано винним в скоєнні правопорушення передбаченого ст.85 ч. 4 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення, у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень без конфіскації знарядь для лову риби та незаконно добутих водних ресурсів.
Однак, судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено.
Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов'язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.
Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених дією Конституцією.
Відповідно до вимог ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно зі ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об'єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996.
Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про тваринний світ» об'єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.
Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних обєктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За таких обставин, суд вважає позовні вимоги в інтересах Іллінівської сільської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних порушенням природоохоронного законодавства, є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до п. 4 ч. 1ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.
Враховуючи те, що незаконний вилов риби здійснювався на водоймі, що розташована на території Іллінівської сільської району Костянтинівського Донецької області, кошти, на відшкодування завданих збитків слід стягнути на рахунок бюджету Іллінівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області.
За таких обставин з відповідача, підлягає стягненню шкода в розмірі 1202 гривні 00 копійок.
Судові витрати необхідно стягнути з відповідача на користь позивача у відповідності зі ст.141 ЦПК України у розмірі 1600 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4,19,259,263, 264, 265, 280-282 ЦПК України , -
Позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1, третя особа на боці позивача Іллінівська сільська рада Костянтинівського району Донецької області, про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства задовольнити.
Вступна та резолютивна частини рішення прийняті в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 03 січня 2018 року, складання повного рішення суду відкласти на строк не більше як десять днів з дня закінчення розгляду справи, тобто, до 13 січня 2018 року.
Заочне рішення суду може бути переглянуто Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, яка може бути ним подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Донецької області через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя