Справа №295/9733/18
У х в а л а

Іменем України

про залишення позовної заяви без руху

20 серпня 2018 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк «Хрещатик" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Бакалія-продукт» про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №4-КК/08 від 25.09.2008 року у розмірі 1625649,87 грн.

У позовній заяві також заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухваленні рішення у справі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Обґрунтовуючи клопотання про відстрочення від сплати судового збору позивач посилався на те, що на підставі постанови Правління Національного Банку України від 02.06.2016 року №46-рш ПАТ КБ «Хрещатик» віднесено до категорії неплатоспроможних, банк на даний час не має фактично доходу, банківська діяльність не здійснюється та у разі відмови у відстроченні сплати судового збору банк буде позбавлений можливості захистити свої права в судовому порядку.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, судом встановлено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Згідно ч. 1 ст. 36 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

За правилами ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не передбачає підстав щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати для юридичних осіб, а клопотання позивача до задоволення не підлягає.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи ціну позову, що становить 1625649,87 грн., підлягає сплаті судовий збір у розмірі 24384,73 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених та викладених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Хрещатик» про розстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Хрещатик» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Бакалія-продукт» про стягнення заборгованості залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує 10 (десяти) днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала в частині розміру судових витрат може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області шляхом подачі апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом пятнадцяти днів, який обчислюється з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М. Чішман