Справа № 635/2840/18
Провадження 2/635/2044/2018
04 вересня 2018 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,
при секретарі судового засідання - Желізовій О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4. та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6., зареєстрований 14 червня 2014 року виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району, Харківської області, актовий запис № 05. Судові витрати покласти на відповідача. Проти винесення по справі заочного рішення не заперечує.
Позовні вимоги мотивуючи тим, що сторони від вказаного шлюбу мають малолітню дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3.
Спільне життя з відповідачем не склалось, с початку шлюбу сторони жили добре, але в подальшому відносини між ними змінилися, а потім зіпсувалися повністю. Між ними припинилися порозуміння та почали виникати різноманітні проблеми в поглядах на сімейне життя . З липня 2015 року сторони припинили сумісне проживання, як чоловік та жінка, ведення спільного господарства та бюджету. Позивач вважає, що їх сім'я розпалась остаточно, неодноразові спроби примирення ні до чого ні привели, також вважає, що збереження їхнього шлюбу суперечить інтересом їх дитини та її інтересам, а це вкрай важливе як для неї , так і для дитини. Взаємної згоди на розірвання шлюбу між ними немає, але ж з моменту припинення шлюбних відносин до часу звернення до суду з позовом примирення між ними не відбулося, попре неодноразові спроби з боку позивача щодо збереження шлюбу.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 позовна заява прийнята до розгляду в порядку загального позовного провадження та відкрито провадження по справі.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 липня 2018 підготовче провадження у вказаній цивільній справі закрито та справи призначена до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, представник позивача ОСОБА_4, який дії на підставі ордеру серії ЛГ № 002724 направив до суду письмову заяву , в якій просить справу розглянути у його відсутність та у відсутність позивача, позовні вимоги підтримують повністю та зазначає, що строк для примирення не потрібен, проти ухвалення рішення в заочному порядку не заперечують.
Відповідач повторно не з'явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного Управління ДМС України в Харківській області, отриманих судом у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив. Відзив не надав.
Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який наленжо повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
В зв'язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 14 червня 2014 року виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району, Харківської області, актова запис № 05, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 14 червня 2014 .
В зв'язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище позивача «ОСОБА_1» змінено на «ОСОБА_1».
Від даного шлюбу подружжя має малолітньою доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого 08 вересня 2014 року виконавчим комітетом Жовтневої сільської ради Харківського району Харківської області
Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
У відповідності із ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
У відповідності із положеннями ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, враховуючи, що сім'я існує формально, сімейно - шлюбні відносини припинені з липня 2015, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі 704, 80 грн.
Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 141, 247, 259, 263-265, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 14 червня 2014 року виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району, Харківської області, актовий запис № 05 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 704 (сімсот чотири) гривень 80 ( вісімдесят) копійок.
Роз'яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП - НОМЕР_1, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4, виданий 08 липня 2014 року Харківським РВ ГУДМСУ в Харківській області, зареєстроване у встановленому законом місце проживання : АДРЕСА_1
Відповідач - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП - НОМЕР_2, зареєстроване у встановленому законом місце проживання : АДРЕСА_2.
Суддя - Я.А. Шинкарчук