ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7640/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Долі М.А.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований тим, що вона та відповідач перебувають у зареєстрованому шлюбі з 09.10.1998 р. Від шлюбу вони мають трьох дітей: дочка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, дочка ОСОБА_6, 03.03.2001 р. Спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки вони мають різні погляди на життя, часто виникали непорозуміння. Починаючи з 01.01.2018 року разом не проживають, спільного господарства не ведуть, шлюбні відносини не підтримують. Шлюб носить формальний характер. Примирення та збереження шлюбу неможливе. Спору про поділ спільного майна немає.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 02.11.2018 р. прийнято позовну заяву до свого провадження, та викликано сторін в підготовче судове засідання.

У судове засідання позивач не прибула, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Судові витрати просила не стягувати з відповідача.

Відповідач також подав до суду заяву, якою визнав позовні вимоги, не заперечував щодо розірвання шлюбу, справу просив розглядати у його відсутність.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю сторін за наявними у суду матеріалів, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, оскільки від обох учасників справи надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не ведуть спільне господарствота не підтримують шлюбно-сімейних відносин та не проживають разом.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнав позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Керуючись статтями 200, 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 09 жовтня 1998 року у Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім"ї, актовий запис №1541, між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.