Справа № 454/2887/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

12 листопада 2018 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Струс Т. В. ,

за участю секретаря Коваль Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Сокалі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на кристування житлом,

в с т а н о в и в:

В Сокальський районний суд з позовом звернулася ОСОБА_1 та просить визнати ОСОБА_2, 02.01.1987р.н., таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком 11 по вул. Гагаріна у м. Сокаль, Львівської області.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що вона є власником вищевказаного житлового будинку. Відповідач більше пяти років не проживає у її будинку, добровільно знятися з реєстрації не бажає. З метою захисту своїх прав та посилаючись на норми чинного законодавства, позивач змушена звернутися до суду із даним позовом.

В судове засідання позивач не прибула, однак її представник адвокат ОСОБА_3 надав суду клопотання про розгляд справи у їхній відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не прибув та не повідомив суд про причини неявки, хоча належним чином повідомлявся про місце та час судового розгляду справи.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

За таких обставин та зі згоди позивача судом прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно оглянутої в судовому засіданні копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень №6362728 та №6363533 від 17.07.2013р. встановлено, що житловий будинок в с. Сокаль по вул. Гагаріна 11, Львівської області на праві спільної часткової власності у розмірі 1/2 належить ОСОБА_1 та у розмірі 1/2 часки належить ОСОБА_4.

Із довідки про склад сімї №3221 від 21.09.2018р. виданої виконавчим комітетом Сокальської міської ради встановлено, що у м. сокаль, вул. Гагаріна 11, Львівської області зареєстровані: ОСОБА_4 співласник; ОСОБА_5 чоловік сестри; ОСОБА_2 брат; ОСОБА_6 баба; ОСОБА_7 мати.

З оглянутого Акту про фактичне місце проживання від 29.08.2018р. складеного сусідами та депутатом Сокальської міської ради, вбачається, що за адресою у м. Сокаль, вул. Гагаріна 11, Львівської області із 2013 року не проживає ОСОБА_2

Відповідно до ч.1 ст.319 Цивільного Кодексу України позивач як власник має право володіти, користуватись та розпоряджатись своїм майном на власний розсуд. Зазначені права вказані і в ст.150 Житлового Кодексу України.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод здійсненні ним права користування своїм майном.

Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК УРСР, які передбачають, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім'ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Як встановлено в ході розгляду справи, домовленості між сторонами щодо подальшої реєстрації відповідача в будинку позивача не досягалось, співвласником житла він не являється, підстав, які б були визначені законом щодо збереження за відповідачем житла не встановлено, відтак, його слід визнати таким, що втратив право на користування житлом позивача.

Так у ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачає, що реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. За адресою зареєстрованого місця проживання з

особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003р. № 1382-ІУ зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням; визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Керуючись ст. ст. 81, 247, 263-265, 268, 272-273, 354 ЦПК України, ст.391, 405 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, 02.01.1987р.н., РНОКПП НОМЕР_1, таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком №11 по вул. Гагаріна у м.Сокаль, Львівської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Львівського Апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1, 11.02.1980р.н., РНОКПП НОМЕР_2, адреса проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідач: ОСОБА_2, 02.01.1987р.н., РНОКПП НОМЕР_1, адреса реєстрації: м. Сокаль, вул. Гагаріна 11, Львівської області.

Головуючий: Т. В. Струс