Справа № 420/799/17
Провадження № 22ц/782/334/18
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09 серпня 2018 року місто Сєвєродонецьк

Апеляційний суд Луганської області у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Авалян Н.М. (суддя-доповідач)

суддів - Орлова І.В., Стахової Н.В.

за участю секретаря судового засідання - Подрябінкіна Я.Г.

позивача - ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційного суду Луганскої області

апеляційну скаргу ОСОБА_2

на рішення Новопсковського районного суду Луганської області (суддя Стеценко О.С.)

від 02 березня 2018 року

та ухвалу Новопсковського районного суду Луганської області (суддя Стеценко О.С.)

від 11 січня 2018 року

у справі про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ майна

учасники справи

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

Судовий розгляд справи був призначений на 01 червня 2018 року. Однак, судове засідання не було проведено у зв'язку із перебуванням у відрядженні судді-члена колегії ОСОБА_3

05 липня 2018 року розпочато розгляд справи та в судовому засіданні оголошено перерву для виклику та допиту свідків за клопотанням відповідача ОСОБА_2 на 19 липня 2018 року (резервна дата для продовження допиту свідків - 20 липня 2018 року).

19 липня 2018 року в судовому засіданні оголошено перерву на 09 серпня 2018 року в зв'язку з хворобою відповідача ОСОБА_2 за його клопотанням.

31 липня 2018 року в суді зареєстровано заяву відповідача ОСОБА_2 про відвід суддям-членам колегії.

Ухвалою Апеляційного суду від 02 серпня 2018 року заяву відповідача про відвід суддів Апеляційного суду Луганської області Авалян Н.М., Орлова І.В., Стахової Н.В. визнана необґрунтованою та передана для вирішення іншому судді, який не входить до складу колегії, згідно з порядком, визначеним частиною третьою статті 40

Ухвалою судді Апеляційного суду Луганської області Лозко Ю.П. від 08 серпня 2018 року в задоволенні заяви про відвід відмовлено.

09 серпня 2018 року в судове засідання з'явилась позивачка ОСОБА_1 і не з'явились відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4

До початку судового засідання позивачем та його представником електронною поштою подані заяви про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача просить відкласти розгляд справи у зв'язку з хворобою та перебуванням на лікарняному.

Відповідач просить відкласти розгляд справи у зв'язку з тим, що 09 серпня 2018 року на 15 годину він викликаний до Новопсковського районного суду Луганської області в якості відповідача у цивільній справі № 420/381/18. А крім того, посилається на те, що належним чином не повідомлений про час та місце розгляду справи, а також на те, що суд не вжив передбачених законом заходів для виклику свідків за клопотанням відповідача. Крім того, просив додатково викликати для допиту чотирьох свідків, про яких не заявлено в апеляційній скарзі.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що відповідач зловживає своїми процесуальними права та навмисно затягує розгляд справи. Проти допиту додаткових свідків заперечувала, посилаючись на те, що, після того, як суд задовольнив його клопотання про допит свідків, відповідач перестав зявлятись в судові засідання, не забезпечив явку свідків, про яких вказано в апеляційній скарзі, натомість вказує додаткових свідків, про яких в апеляційній скарзі не зазначено.

Суд, заслухавши думку позивачки, вважає, що клопотання про відкладення розгляду справи підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Зайнятість відповідача в іншому судовому засіданні та хвороба його представника розцінюються судом як поважні причини відсутності в судовому засіданні з огляду на принцип справедливості судових процедур. Проте, оскільки розгляд справи розпочато, в судовому засіданні слід оголосити перерву.

Клопотання про виклик та допит свідків, про яких заявлено в апеляційній скарзі та проти допиту яких не заперечувала позивачка, було задоволено в підготовчій частині судового засідання 05 липня 2018 року.

Оскільки відповідач наполягає на вилику цих свідків в судове засідання, але не зазначає адреси їх проживання та не бажає вручити судові повістки свідкам особисто, що передбачено частиною шостою статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, свідки підлягають виклику в судове засідання у порядку, визначеному частиною одинадцятою статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

Зазначеною процесуальною нормою визначено, що свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

В такому порядку підлягають виклику в судове засідання свідки ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12

Клопотання про вилик та допит додаткових свідків ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Судом першої інстанції справа була розглянута у відсутності відповідача, щодо якого були відсутні відомості про його повідомлення про час та місце розгляду справи, на підстві доказів, які були надані позивачкою.

У зв'язку з цим в суді апеляційної інстанції відповідач, виходячи з принципу справедливості судових процедур, не може бути позбавлений права в поданні доказів на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Подання заяви про допит додаткових свідків після закінчення стадії підготовки розгляду справи судом апеляційної інстанції формально є порушенням відповідачем норм процесуального права про строк та порядок подання доказів.

Разом з тим допит додаткових свідків забезпечить дотримання принципу справедливого судового розгляду, а також не порушить процесуальних прав позивачки, оскільки заява подана до початку стадії дослідження доказів, а в своїй апеляційній скарзі відповідач, зокрема посилався на те, що викладені ним обставини справи можуть підтвердити свідки.

Керуючись статтями 91, 213, 368 Цивільного процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи задовольнити частково.

Оголосити у справі перерву на 02 жовтня 2018 року на 14 годину, про що повідомити учасників справи.

За клопотанням відповідача ОСОБА_2 викликати в судове засідання свідків:

1)ОСОБА_5

2)ОСОБА_6

3)ОСОБА_7

4)ОСОБА_8

5)ОСОБА_9,

6)ОСОБА_10

7)ОСОБА_11

8)ОСОБА_12

9)ОСОБА_13

10)ОСОБА_14

11) ОСОБА_15

12) ОСОБА_16.

Роз'яснити свідкам їх процесуальні права та обов'язки, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України.

Стаття 69. Свідок

1. Свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

2. Свідок зобов'язаний з'явитися до суду за його викликом у визначений час і дати правдиві показання про відомі йому обставини. За відсутності заперечень учасників справи свідок може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд може дозволити свідку брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції незалежно від заперечень учасників справи, якщо свідок не може з'явитися до суду через хворобу, похилий вік, інвалідність або з інших поважних причин.

3. У разі неможливості прибуття до суду та участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції за викликом суду свідок зобов'язаний завчасно повідомити про це суд.

4. Свідок має право давати показання рідною мовою або мовою, якою він володіє, користуватися письмовими записами, відмовитися від давання показань у випадках, встановлених законом, а також на компенсацію витрат, пов'язаних з викликом до суду.

Стаття 70. Особи, які не можуть бути допитані як свідки

1. Не можуть бути допитані як свідки:

1) недієздатні фізичні особи, а також особи, які перебувають на обліку чи на лікуванні у психіатричному лікувальному закладі і не здатні через свої фізичні або психічні вади правильно сприймати обставини, що мають значення для справи, або давати показання;

2) особи, які за законом зобов'язані зберігати в таємниці відомості, що були довірені їм у зв'язку з наданням професійної правничої допомоги або послуг посередництва (медіації) під час проведення позасудового врегулювання спору, - про такі відомості;

3) священнослужителі - про відомості, одержані ними на сповіді віруючих;

4) судді та присяжні - про обставини обговорення в нарадчій кімнаті питань, що виникли під час ухвалення судового рішення, або про інформацію, що стала відома судді під час врегулювання спору за його участю;

5) інші особи, які не можуть бути допитані як свідки згідно із законом чи міжнародним договором, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України, без їхньої згоди.

2. Особи, які мають дипломатичний імунітет, не можуть бути допитані як свідки без їхньої згоди, а представники дипломатичних представництв - без згоди дипломатичного представника.

Стаття 71. Відмова свідка від давання показань

1. Фізична особа не має права відмовитися давати показання, крім показань щодо себе, членів сім'ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім'ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім'ї чи близьких родичів.

2. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов'язана повідомити причини відмови.

Стаття 90. Показання свідка

1. Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

2. Якщо показання свідка ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, то ці особи повинні бути також допитані. За відсутності можливості допитати особу, яка надала первинне повідомлення, показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами цього Кодексу.

Стаття 91. Виклик свідка

1. Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

2. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

3. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

4. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду, передбачену Кримінальним кодексом України.

Стаття 384. Введення в оману суду або іншого уповноваженого органу

1. Завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках, -

караються виправними роботами на строк до двох років або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років.

2. Ті самі дії, поєднані з обвинуваченням у тяжкому чи особливо тяжкому злочині, або зі штучним створенням доказів обвинувачення чи захисту, а також вчинені з корисливих мотивів, - караються виправними роботами на строк до двох років або обмеженням волі на строк до п'яти років, або позбавленням волі на строк від двох до п'яти років.

Стаття 385. Відмова свідка від давання показань або відмова експерта чи перекладача від виконання покладених на них обов'язків

1. Відмова свідка від давання показань або відмова експерта чи перекладача без поважних причин від виконання покладених на них обов'язків у суді, Вищій раді правосуддя, Конституційному Суді України або під час провадження досудового розслідування, здійснення виконавчого провадження, розслідування тимчасовою слідчою комісією Верховної Ради України - караються штрафом від п'ятдесяти до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців.

2. Не підлягає кримінальній відповідальності особа за відмову давати показання під час провадження досудового розслідування або в суді щодо себе, а також членів її сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та окремому касаційному оскарженню не підлягає.

Дата складення повного тексту ухвали - 13 серпня 2018 року.

Головуючий Н.М.Авалян

Судді І.В.Орлов

Н.В.Стахова