Постанова

Іменем України

17 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 663/1956/16-ц

провадження № 61-19905св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 07 березня 2017 року у складі судді Ведмідської Н. І. та ухвалу Апеляційного суду Херсонської області від 10 травня 2017 року у складі колегії суддів: Бугрика В. В., Базіль Л. В., Семиженко Г. В.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні квартирою та стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позову ОСОБА_4 зазначив, що він є співвласником квартири АДРЕСА_1. Власником квартири НОМЕР_1 за цією ж адресою, що знаходиться над його квартирою, є відповідач. У листопаді 2015 року ОСОБА_5 із середини утеплила зовнішні стіни кімнати у своїй квартирі мінеральною ватою, після чого у вітальній кімнаті його квартири на стелі з'явилась пліснява, що свідчить про виникнення надмірної вологості.

15 грудня 2015 року комісія комунального підприємства «Водне господарство» здійснило обстеження його квартири та зафіксувала факт виникнення плісняви. Проникнення вологи ззовні комісією не виявлено, проте ним здійснено дослідження причин виникнення плісняви та встановлено, що це спровоковано діями відповідача, яка на власний розсуд із порушенням вимог законодавства здійснила утеплення зовнішньої стіни за допомогою мінеральної вати з внутрішньої сторони, тобто з кімнати. Вважає, що причино-наслідковий зв'язок між виникненням грибка в його квартирі та діями відповідача підтверджується також висновком експерта, виконаний на підставі ухвали суду, яким встановлено, що порядок утеплення квартири здійснено відповідачем у порушення вимог законодавства. Вважає, що утеплення стін це реконструкція приміщення, яка має відбуватися з дозволу та згідно з нормами ДБН.

Враховуючи наведене, з урахуванням уточнення позовних вимог, позивач просив усунути перешкоди у здійсненні ним права користування квартирою шляхом зобов'язання відповідача провести ремонтно-відновлювальні роботи з приведення квартири АДРЕСА_2 у попередній стан за власний рахунок, а саме демонтувати конструкцію утеплення з внутрішньої поверхні зовнішньої стіни у вітальній кімнаті квартири НОМЕР_1 в осях 1-2,Б згідно з технічним висновком фахівців у галузі будівництва, експерта, головного інженера ПП «Буднаукпроект» м. Херсон та інженерів-конструкторів цього підприємства від 23 червня 2016 року. Стягнути з відповідача на його користь грошові кошти в сумі 5 660,00 грн для виконання робіт з усунення негативного впливу на технічний стан квартири АДРЕСА_1, викликаного самовільно виконаними роботами із реконструкції частини квартири АДРЕСА_2.

Рішенням Скадовського районного суду Херсонської області від 07 березня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із недоведеності причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідача щодо утеплення зовнішньої стіни вітальні своєї квартири та появою плісняви на стелі у квартирі позивача.

Ухвалою Апеляційного суду Херсонської області від 10 травня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, апеляційний суд виходив із того, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, докази того, що в листопаді 2015 року саме через дії відповідача у квартирі позивача з'явилася пліснява, в матеріалах справи відсутні.

У травні 2017 року ОСОБА_4 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 07 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Херсонської області від 10 травня 2017 року, в якій просить скасувати зазначені судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням судами норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

У касаційній скарзі заявник вказує на те, що причинами утворення плісняви в його квартирі є порушення відповідачем технології утеплення зовнішньої стіни за допомогою мінеральної вати, відсутність повітряного прошарку між утеплювачем і шаром спорядження, що може спричинити зосередження конденсату в капілярах мінеральної вати, виконання утеплення внутрішньої поверхні зовнішньої стіни, а не безпосередньо зовнішньої поверхні, порушення температурно-вологісного режиму приміщення. Тобто, внаслідок проведеною відповідачем всупереч вимог законодавства реконструкції квартири, з вини останньої, йому завдану шкоду, що підтверджується висновками у галузі будівництва та судовою будівельно-технічною експертизою.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 липня 2017 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано справу та надано строк для подачі заперечень на касаційну скаргу.

У серпні 2017 року представник ОСОБА_5 - ОСОБА_9 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ заперечення на касаційну скаргу.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон від 03 жовтня 2017 року), за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону від 03 жовтня 2017 року касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У травні 2018 року Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначену цивільну справу передано Верховному Суду.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги та заперечення на неї, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Рішення судів першої й апеляційної інстанцій відповідають вимогам ЦПК України (у редакції на час ухвалення судових рішень у справі) щодо законності та обґрунтованості.

Судами встановлено, що сторони є співвласниками квартир АДРЕСА_2 Відповідач визнала, що в липні 2014 року вона самостійно утеплила зовнішню стіну вітальні своєї квартири АДРЕСА_2 мінеральною ватою та гіпсокартоном та що в листопаді 2015 року їй стало відомо, що в квартирі позивача яка розташована нижче поверхом, з'явилась пліснява.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов'язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

За клопотанням позивача у справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза.

Згідно із висновком судової будівельно-технічної експертизи від 18 січня 2017 року стіни квартир, перед тим, як стати частиною будинку, були розраховані на теплопровідність, теплостійкість і на можливість конденсації вологи усередині конструкції, у результаті яких була підібрана товщина і матеріал стін, режим опалення та вологості. Початковий проект порушений як у квартирі НОМЕР_2 (знята батарея із зовнішньої північно-східної стіни), так і у квартирі АДРЕСА_2 що знизило проектну температуру зовнішньої північно-східної стіни. Далі експерт наводить відомості методичного посібника «Дослідження причин підвищеної відносної вологості квартир і будинків» та вказує, що при змінному заморожуванні і розморожуванні (відтаюванні) в деяких частинах матеріалу конструкції наступає руйнування матеріалів конструкції.

Для підтримання працездатного стану конструкцій, що несуть і захищають важливим чинником є дотримання проектного режиму температурної вологості приміщень. Не можна допускати як підвищення, так і зниження температури в приміщеннях відносно, передбаченого проектом для конкретних приміщень. Подібні відхилення можуть приводити до значних пошкоджень будівельних конструкцій у зимовий період експлуатації.

Під час проведення обстеження, конденсату або слідів замочування чи ураження грибком зовнішньої стіни та перекриття над п'ятим і четвертим поверхами зі сторони квартири НОМЕР_1 у вирізаному шару утеплювача не виявлено.

Пліснява може проявитися не відразу, а при взаємодії сукупних чинників, як то,- при зміні зовнішньої температури та температури у квартирі, зміні вологості в квартирі, тощо. Експертним шляхом з'ясувати, коли саме виникли такі обставини не уявляється за можливе, оскільки неможливо з'ясувати та зафіксувати яким чином здійснювалось опалення квартир, коли як змінювались температури, коли та яким чином здійснювалось провітрювання, яка була вологість. Отже, пліснява - це наслідки сукупності дій сторін.

Вирішуючи спір по суті, суди правильно виходили із відсутності причинно-наслідкового зв'язку між діями тільки відповідача, які полягали в утеплення стін кімнати у належній їй квартирі та появою плісняви у квартирі позивача, оскільки пліснява може бути наслідком дій також і позивача, оскільки початковий проект порушений як у квартирі НОМЕР_2 (знята батарея із зовнішньої північно-східної стіни), так і у квартирі АДРЕСА_2, що, в свою чергу, знизило проектну температуру зовнішньої північно-східної стіни.

Доводи касаційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не можуть бути підставою для скасування рішень та по своїй суті зводяться до переоцінки доказів, що не належить до повноважень суду касаційної інстанції.

Наведені в касаційній скарзі доводи не спростовують висновків судів по суті вирішення указаного позову та не дають підстав вважати, що судами порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у касаційній скарзі заявник.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Керуючись статтями 409, 410 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 07 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Херсонської області від 10 травня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак
С. О. Погрібний Г. І. Усик