Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/110/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2018 року м. Ржищів

Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді - Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_2 (не з'явився),

відповідачів: ОСОБА_3 (не з'явилась),

ОСОБА_4 (не з'явилась),

представника відповідача - (не з'явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 міської державної нотаріальної контори, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Ржищівського міського суду Київської області із вищевказаним позовом, посилаючись на те, що 30 травня 2012 року помер ОСОБА_6 За життя ОСОБА_6 згідно державного акта про право власності на земельну ділянку, серії ЯГ № 160366 від 30 березня 2006 року належала земельна ділянка площею 3, 33 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області. При житті ОСОБА_6 заповіт на все своє майно, у тому числі вищезазначену земельну ділянку, складено не було. Після смерті ОСОБА_6 залишились спадкоємці першої черги - його діти: ОСОБА_3 та ОСОБА_4, та спадкоємець другою черги - онук ОСОБА_2 Інших спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_6 не залишилось. Батько позивача ОСОБА_7 помер 24 жовтня 2015 року, у зв'язку із хворобою. У зв'язку із відкриттям спадщини після смерті ОСОБА_6 позивач у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини свого діда. також до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини не звертались діти спадкодавця : ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Позивач як спадкоємець за правом представлення може успадкувати всю спадщину свого померлого діда, в тому числі і вищевказану земельну ділянку.

У зв'язку з тим, що Позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого 30 травня 2012 року ОСОБА_6, державний нотаріус ОСОБА_5 міської державної нотаріальної контори відмовив позивачу у прийнятті заяви та вказав на необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Причини пропуску Позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні: позивач після смерті ОСОБА_6 не подав вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки він доглядав свого хворого батька ОСОБА_7, який потребував постійного сторонньої допомоги та догляду. Крім того, позивач зареєстрований та проживає в м. Києві, а спадщину відповідно до ст. 1221 Цивільного кодексу України, необхідно було приймати по місцю смерті діда ОСОБА_6, тому заяву потрібно було подавати в м. Ржищів до ОСОБА_5 міської державної нотаріальної контори. Проте, як було зазначено вище позивач не мав такої змоги, оскільки доглядав хворого батька ОСОБА_2, також йому не було відомо, що після діда ОСОБА_6 залишилась якась спадщина, зокрема у вигляді земельної ділянки. Крім того, відсутність правових знань у позивача відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку.

Позивач просив визнати причини пропуску ОСОБА_2 шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого 30 травня 2012 року діда ОСОБА_6 поважними та визначити йому додатковий строк протягом трьох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого 30 травня 2012 року діда ОСОБА_6

У судове засідання позивач ОСОБА_2 не з'явився, подавши заяву, у якій позовні вимоги підтримував та просив розглядати справу без його участі.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судове засідання не з'явились, подавши заяви, у якій позовні вимоги підтримували, справу просили розглядати без її участі.

Представник відповідача ОСОБА_5 міської держнотконтори у судове засідання не з'явилась, подавши заяву, в якій проти позову не заперечувала, справу просила розглядати без її участі.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно зі свідоцтвом про смерть, серії І-ОК № 243273 від 01 червня 2012 року, виданого виконкомом Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, встановлено, що ОСОБА_6 помер 30 травня 2012 року (а.с. 10).

Згідно зі свідоцтвом про смерть, серії І-БК № 353114 від 25 жовтня 2015 року, виданого відділом реєстрації смерті у Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві встановлено, що ОСОБА_7 помер 24 жовтня 2015 року (а.с.11).

ОСОБА_2 народився 23 квітня 1981 року і його батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_8, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.12). Батьком ОСОБА_7 є ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про народження , серії І-ЯК № 1436272, яке видано Балико-Щучинською сільською радою Кагарлицького району 31 серпня 1966 року (а.с.36). Отже, ОСОБА_2 є онуком спадкодавця ОСОБА_6

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на земельну ділянку, площею 3,33 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку, серії ЯГ № 160366 (а.с. 15).

Листом державного нотаріуса ОСОБА_5 міської державної нотаріальної контори ОСОБА_9 147/01-16 від 18 квітня 2018 року ОСОБА_2 повідомлено, що він пропустила передбачений законом шестимісячний строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_6 Одночасно роз'яснено, що постанови про відмову як такої бути не може, бо умови для вчинення нотаріальної дії відсутні (а.с.14).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

За змістом ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом було встановлено, що позивач не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк, оскільки проживав в м.Києві та доглядав хворого батька. Інші спадкоємці, - діти спадкодавця ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не подавали до нотаріальної контори заяв про прийняття спадщини.

За змістом ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_2 з поважних причин пропустив шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті свого діда ОСОБА_6, тому є підстави для визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 1223, 1261, 1266, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 141, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_6, який помер 30 травня 2012 року, строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя