Справа № 645/4760/18
Провадження № 2-з/645/47/18
У Х В А Л А

про забезпечення позову

28 серпня 2018 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

секретар судового засідання - Савченко В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку в розмірі 100 000 грн. та відшкодування моральної шкоди в розмірі 100 000 грн., завданих внаслідок залиття квартири.

Одночасно позивач надала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 із забороною вчиняти дії щодо відчуження вказаної квартири. В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилалася на те, що власником квартири є ОСОБА_2, яка не є громадянкою України та постійно не проживає в Україні. Враховуючи, що відповідачем жодних спроб щодо розрахування за спричинену шкоду не здійснено, наявні підстави вважати, що остання може відчужити квартиру, що призведе до утруднення або неможливості виконання рішення суду.

За приписами ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що відповідно положень ЦПК України розгляд заяви здійснювався судом за відсутності учасників справи, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши заяву з доданими до неї документами, приходить до наступного.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно роз'яснень, які містяться у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

ОСОБА_1 на підтвердження позовних вимог надано суду фотокартки пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_2 та відповідний акт житлових органів про залиття квартири. Про наявність спору між сторонами свідчить звернення позивача до суду з метою ефективного захисту порушеного права.

За п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна № 133869735 від 09 серпня 2018 року, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 21 травня 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за № 509.

З вищевказаної довідки вбачається, що ОСОБА_2 не є громадянином України.

За змістом ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Слід зазначити, що такий вид забезпечення позову як накладення арешту на майно передбачає не тільки заборону його відчуження, а й взагалі заборону користування ним.

Отже, з метою недопущення порушення права відповідача на користування вказаною квартирою, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви в частині накладення арешту на спірне майно.

Разом з тим, пунктом 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначено такий вид забезпечення позову як заборона вчиняти певні дії.

З огляду на те, що предметом позову є правовідносини з приводу стягнення збитку та відшкодування моральної шкоди в розмірі 200 000 грн., відповідач ухиляється від виконання зобовязань з відшкодування шкоди, спричиненої залиттям квартири, суд приходить до висновку про наявність реальної загрози невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову у разі відчуження ОСОБА_2 спірної квартири, що є підставою для забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії щодо її відчуження.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 247 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Заборонити вчиняти дії щодо відчуження квартири АДРЕСА_1, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 21 травня 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за № 509.

В іншій частині заяви - відмовити.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстрації Харківської міської ради для негайного виконання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, що відповідає положенням ч. 10 ст. 153 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя - І.В. Ульяніч