РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2018 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

за участі

представника позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні квартирою,

в с т а н о в и в:

20 липня 2017 року ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні квартирою.

Свої вимоги мотивує тим, що вона та її малолітній син ОСОБА_7 відповідно до свідоцтва про право власності є співвласниками 33/100 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Вона виявила бажання приватизувати свою частку в спірній квартирі, проте іншими співвласниками - відповідачами в справі почали чинитись їй перешкоди в користуванні її кімнатою, приміщеннями загального користування та квартирою взагалі.

Просить суд ухвалити рішення, яким зобов'язати відповідачів не чинити їй перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 24 липня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2017 року відкрито провадження у справі.

У судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав з підстав, зазначених у позовній заяві та просив їх задовольнити.

Відповідачі у судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 51-55).

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_7 в рівних частках належить 33/100 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 16 грудня 2015 року (а.с. 4).

Крім того, власниками зазначеної квартири є ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності від 31 серпня 2011 року, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна (а.с. 7-8).

Відповідно до листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» від 25 листопада 2016 року № 905-2079 наймачем житлового приміщення комунальної квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 з сином. Місця загального користування розділені соліардно між власником кімнати житловою площею 23,3 кв.м. та наймачем кімнати житловою площею 11,5 кв.м. по 8,1 кв.м. кожному. Згідно по поверхового плану вихід на веранду об лаштований з кімнати площею 23,3 кв.м. (а.с. 5).

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

На підтвердження своїх доводів, позивач надала суду копію відповіді КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» від 25 листопада 2015 року № 905-955, з якої вбачається, що житлово-експлуатаційною дільницею № 905 заяву ОСОБА_2 від 10 листопада 2015 року № 905-Г-740 розглянуто, мешканці ОСОБА_3 було вручено лист-попередження з вимогою прибрати зайві речі з місць загального користування (а.с. 40).

З відповіді Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29 листопада 2017 року вбачається, що заява ОСОБА_2 зареєстрована та розглянута. Під час проведення перевірки підстав та приводів для внесення заяви до ЄРДР не встановлено та рекомендовано звернутися до суду (а.с. 36).

Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції листом від 30 листопада 2017 року повідомило ОСОБА_2 про те, що під час розгляду звернення від 24 жовтня 2017 року було опитано інспекторів ОСОБА_8 та ОСОБА_9, які повідомили про те, що 20 липня 2017 року вони отримали виклик «Конфлікт» за адресою: АДРЕСА_1. Прибувши за цією адресою, було встановлено обставини події та оскільки в діях сторін конфлікту вбачалися ознаки цивільно-правових відносин, інспекторами було відібрано первинні матеріали (заяву) та доставлено до Солом'янського УП ГУНП в м. Києві та передано до чергової частини для відповідної реєстрації (а.с. 37).

Вбачається, що між сторонами існує конфлікт з приводу користування квартирою.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача як співвласника квартири, ґрунтуються на законі та підлягають задоволенню.

З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідачів також підлягає судовий збір в розмірі 2560 гривень, по 640 гривень з кожного.

Керуючись статтями 391, 386 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 223, 259, 263-265, 268, 272 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) до ОСОБА_3 (АДРЕСА_1), ОСОБА_4 (АДРЕСА_1), ОСОБА_5 (АДРЕСА_1), ОСОБА_6 (АДРЕСА_1) про усунення перешкод у користуванні квартирою задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_3 (АДРЕСА_1) не чинити ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Зобов'язати ОСОБА_4 (АДРЕСА_1) не чинити ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Зобов'язати ОСОБА_5 (АДРЕСА_1) не чинити ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Зобов'язати ОСОБА_6 (АДРЕСА_1) не чинити ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_3 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) 640 гривень судового збору.

Стягнути з ОСОБА_4 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) 640 гривень судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) 640 гривень судового збору.

Стягнути з ОСОБА_6 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) 640 гривень судового збору.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: