Провадження № 2/522/1212/18
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

27 листопада 2018 року Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді Бойчука А. Ю.

за участю секретаря Іскрич В.В.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» про стягнення грошових коштів, зустрічною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Запольської Ольги Василівни, Приватного підприємства «АТП-15101», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фортуна Інвест», Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Київ» про визнання договору поділу недійсним, визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання договору іпотеки недійсним, вилучення заборони та скасування арештів,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» про стягнення грошових коштів, зустрічною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Запольської/ Ольги Василівни, Приватного підприємства «АТП-15101», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фортуна Інвест», Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Київ» про визнання договору поділу недійсним, визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання договору іпотеки недійсним, вилучення заборони та скасування арештів.

Так, позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та представник позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Адікт» за зустрічним позовом викликалися в судові засідання на 07.11.2018 року та 27.11.2018 року, проте у судові засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованаУкраїною Законом № 475/97-ВРвід 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, щопозивач, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 р.). При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов'язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2ст. 257 ЦПК України).

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму ВССУ судам дано роз'яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в т.ч. і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Оцінюючи характер процесу та його значення для позивачів, слід врахувати, що, звернувшись до суду з позовом, позивач не цікавиться розглядом справи, що свідчить про його байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення позовних вимог на теперішній час.

Крім того, сторона позивача, будучи обізнаною про можливість розгляду справи без участі позивача, відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності не подає, чим, на розсуд суду, умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості постановити рішення по суті заявлених вимог. Таким чином, суд визнає, що позивачі повторно не з'явилися до суду без поважних причин.

Враховуючи розумність строків розгляду справи, суд залишає позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» про стягнення грошових коштів та зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Запольської/ Ольги Василівни, Приватного підприємства «АТП-15101», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фортуна Інвест», Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Київ» про визнання договору поділу недійсним, визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання договору іпотеки недійсним, вилучення заборони та скасування арештів без розгляду, та роз'яснює сторонам, що, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись: ст. ст. 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» про стягнення грошових коштів - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Адікт» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Запольської Ольги Василівни, Приватного підприємства «АТП-15101», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фортуна Інвест», Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Київ» про визнання договору поділу недійсним, визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання договору іпотеки недійсним, вилучення заборони та скасування арештів - залишити без розгляду

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє такого позивача повторно звернутися до суду з тотожним позовом, якщо він дійде висновку про необхідність судового захисту своїх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: А. Ю. Бойчук