справа №619/839/17
провадження №2-п/619/46/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі:

Головуючого: судді Кононихіної Н. Ю.

При секретарі: Мєщан І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі

заяву ОСОБА_1 «про скасування заочного рішення суду»

у цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про виділ частки із спільної часткової власності»,

встановив:

Рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 16 травня 2018 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про виділ частки із спільної часткової власності» - задоволено та

виділено в натурі належну ОСОБА_2 1/2 частину житлового будинку і надвірних будівель, розташованих за адресою: смт Слатине Дергачівського району Харківської обл. по вул. Тінякова № 7, виділивши наступні приміщення і надвірні будівлі:

в житловому будинку літ. «А-1» коридор 1-1 площею 3,4 кв.м. вартістю 7120 грн., житлову кімнату 1-2 площею 6,8 кв.м. вартістю 14239 грн., житлову кімнату 1-3 площею18,0 м.кв. вартістю 37694 грн., житлову кімнату 1-4 площею 9,2 кв.м. вартістю 19266 грн., частину веранди літ. «а» під кухню 1-8 площею 5,7 кв.м. вартістю 12141 грн., загалом по будинку 43.1 кв.м. вартістю 90460 грн.;

по надвірним спорудам: літню кухню літ. «Б» вартістю 35811 грн., льох «б» вартістю 10537 грн., вбиральню літ. «В» вартістю 1687 грн., навіс літ. «Г» вартістю 2161 грн., сарай літ. «Д» вартістю 1902 грн., огорожу №3-4 вартістю 11347,5 грн. в загальне користування, а разом по надвірним будівлям на 63445.5 грн.;

усього на суму 153905,5 грн., що більше ніж покладено на її ідеальну долю на 16115,5 грн. Ідеальна доля при такому виділі частки буде складати 56/100 часток,

зобовязано ОСОБА_2 виконати роботи по переобладнанню виділених їй в житловому будинку приміщень в ізольоване житлове приміщення:

демонтувати дверні блоки між приміщеннями 1-4 та 1-5, 1-3 та 1-6, 1-1 та 1-7 дверні прорізи закласти, влаштувати дверний проріз між приміщеннями 1-2 та 1-8, встановивши дверний блок, влаштувати дверний проріз в приміщенні 1-8, встановивши подвійні вхідні двері, звести ганок.

перегородку між приміщеннями 1-1 та 1-2 демонтувати, влаштувати приміщення кухні не менш ніж 7,0 кв.м.; стіну між приміщеннями 1-3 та 1-4 демонтувати, провести заходи щодо переопирання несучих конструкцій житлового будинку; звести перегородку в приміщенні 1-3, влаштувавши приміщення непрохідної житлової кімнати не менш ніж 15,0 кв.м.

поділ горища житлового будинку проводити по лінії поділу житлового будинку без зведення перегородки,

згідно з експертним висновком роботи необхідно виконати з додержанням вимог ДБН В.2.2-15-2005 (4.1.) та ДБН В.3.2-2-2009 (4.3) та чинним законодавством.

А також стягнуто з ОСОБА_2 на користь відповідачки ОСОБА_1 грошову компенсацію у розмірі 18962 грн.,

інші приміщення і надвірні споруди залишено відповідачці ОСОБА_1

Перерозподілено частки співвласників у спільній частковій власності та зважено належними: ОСОБА_2 - 56/100 долей домоволодіння по вул. Тінякова № 7 в смт Слатине Дергачівського району Харківської області, а ОСОБА_1 - 44/100 долей домоволодіння по вул. Тінякова № 7 в смт Слатине Дергачівського району Харківської області.

Крім того, визначено порядок користування земельною ділянкою №7 по вул. Тінякова смт Слатине Дергачівського району Харківської обл. по ІІІ-му варіанту судової технічної експертизи № 6088/19903/19904 від 31.10.2017 року, виділивши в користування ОСОБА_2 земельну ділянку площею 510 кв.м. з боку садиби № 9 вул. Тінякова за розміром і конфігурацією вказаними у експертному висновку і ділянку земельного сервітуту площею 8,9 кв.м. для обслуговування стіни її частини будинку,а саме:

межа розподілу проходить від точки А до точки Б довжиною 3,27 м, далі від точки Б до точки В довжиною 4,0 м, від точки В до точки Г довжиною 1,0 м, від точки Г до точки Д вздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А-1», від точки Д до точки Е по межі поділу житлового будинку літ. «А-1», від точки Е до точки Ж довжиною 1,0 м, від точки Ж до точки 3 довжиною 7,3 м, від точки 3 до точки И довжиною 5,93 м, від точки И до точки Й довжиною 35,03 м, від точки Й до точки К довжиною 9,64 м, від точки Й до точки Л довжиною 10,56 м; від точки А до точки О довжиною 6,0 м; від точки А до точки А1 довжиною 15,0 м; від точки М до точки Н довжиною 4,62 м.

Земельну ділянку площею 510 кв.м. з боку садиби №5 вул. Тінякова за розміром і конфігурацією вказаними у експертному висновку № 6088/19903/19904 від 31.10.2017 року виділено в користування ОСОБА_1.

Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму судового збору 347,00 грн, а також вартість проведеної судово-будівельної експертизи у розмірі 5940,00 грн

06.11.2018 року до Дергачівського райсуду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заочного рішення по справі по тим підставам, що вона не отримувала повісток про виклик до судового засідання, копію заочного рішення не отримала. По суті рішення суду є неправомірним, так як по справі неправомірно проведений розділ приміщення в натурі, тепер заявниці нема де жити.

Таким чином заочне рішення суду по справі підлягає скасуванню, за будь-яких обставин є незаконним.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 підтримала заявлені вимоги, наголосивши, що сторона позивача не надала суду належних та допустимих доказів, які підтверджують наявність порушень чинного законодавства в діях відповідача. Крім того, вона навмисно не відповідала на телефонні дзвінки по справі, т.я. скривалася від заборгованості по сплаті за користування газом у спірному приміщенні. Повістки з суду вона розривала з тих же причин і не читала їх.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не зявилася, сповіщена належним чином про дату, час та місце розгляду справи, не зявилась до судового засідання без поважних причин, суд розглядає - таким чином справу за відсутності ОСОБА_2, на тих доказах,які надані до судового засідання.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши матеріли справи, вважає, що у задоволенні заяви про скасування заочного рішення суду слід відмовити з наступних причин.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У матеріалах справи наявні сповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи у період з березня 2017 року по травень 2018 року, які - як зясувалося у судовому засіданні - ОСОБА_1 розривала, не читала повідомлення про розгляд справи з суду, т.я. скривалася від стягнення заборгованості за користування газом у спірному приміщенні. Тим більше, що свідки у судовому засіданні дочка ОСОБА_1 пояснила в письмових поясненнях, що місце знаходження її матері не відоме у звязку із тим, що вона ховається від боргів за користування газом, спірним будинком вона не інтересується, відносин вони не підтримують. Крім того, суд сповіщав відповідачку про розгляд справи через газету, але вона в судове засідання не вважала за потрібне зявитися.

Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 умисно на повторний виклик суду не зявилась до судового засідання, про причини неявки не повідомила. Крім того, вона мала можливість отримати копію рішення суду для належного оскарження у строк, вказаний в законі, але умисно цього не зробила. Посилання ОСОБА_1, що їй із дочкою свідком по справі ніде жити не підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч.1 ст. 284 ЦПК заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Враховуючи положення вище вказаних норм, відповідач ОСОБА_1 пропустила строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення без поважних причин.

Статтею 285 ЦПК України встановлюється вимоги до заяви про перегляд заочного рішення, яке подається суду.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причини неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву і докази про це.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення, жодним чином не обґрунтовано причини неявки у судове засідання. Посилання відповідача на те, що він по вині суду не отримував судові кореспонденцію - не відповідає дійсності.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення не зазначено та не додано жодного належного та допустимого доказу, яким відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача по суті спору. Отже, відповідачем не обґрунтовано свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи зазначену норму закону та вище викладені обставини, якими спростовано доводи відповідача у заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає, що дана заява повинна бути залишена без задоволення, так як відповідачем не доведено обставини, які є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 287,288 ЦПК України,суд

постановив

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Дергачіського райсуду Харківської області від 16 травня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про виділ частки із спільної часткової власності» - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Кононихіна