Справа № 645/5713/18
Провадження № 2/645/2423/18
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 грудня 2018 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі :
головуючого судді - Шарка О.П
секретаря судових засідань - Ятлової Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові у порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Житлового кооперативу «Серп і Молот», третя особа - Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, -
В обґрунтування позову позивач зазначила, що вона є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_4, її дід ОСОБА_5 та бабуся ОСОБА_6 померли На час звернення до суду їй не було відомо про наявність ордера №392 на ОСОБА_5 на квартиру АДРЕСА_1. Батько ОСОБА_4 помер, шлюб між батьками позивача було розірвано. Після смерті її батька відкрилася спадщина на вказану кооперативну квартиру АДРЕСА_1
Ухвалою судді про відкриття провадження у справі і прийняття справи до розгляду від 10 жовтня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання у справі призначено на 19 жовтня 2018 року о 09 год. 00 хв. призначено підготовче судове засідання у справі. Також, відповідачу визначено п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Також ухвалою суду від 19 жовтня 2018 року закрито підготовче засідання. Призначено справу до судового розгляду по суті на 19 листопада 2018 року на 10.30 год. Надано відповідачеві строк до 19 листопада 2018 року для подачі до суду відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, також задоволено заяву позивач про витребування доказів з Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, витребувано з Житлового кооперативу «Серп і Молот» відомості про сплату пайових внесків за квартиру АДРЕСА_1.
17 вересня 2018 року на ухвалу суду надійшла копія спадкової справи №674/2018, заведеної після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2
У ході судового розгляду позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надала суду пояснення, аналогічні викладеним вище, просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася заздалегідь і належним чином, надала суду заяву з проханням розглянути справу у її відсутність, претензій не має.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, хоча про час, дату та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку за місцем реєстрації, про що свідчить конверт, який повернувся на адресу суду із зазначенням причини повернення - за закінченням терміну зберігання, причини неявки суду не повідомляв, відзив на позовну заяву не надходив, а тому суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Представник третьої особи Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, надав суду заяву з проханням розглянути справу у їх відсутність, рішення ухвалити на розсуд суду.
Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
В ст.ст. 13,41 Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності. Відповідно до статті 13 Конституції України, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. У такій редакції конституційна норма не лише покладає на власника обов'язки, а й орієнтовно вказує на його зобов'язання.
У ході судового розгляду встановлено, що позивач ОСОБА_2 є рідною донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (свідоцтво про народження серія НОМЕР_2 від 03.08.1988 року, свідоцтво про встановлення батьківства серія НОМЕР_3 від 03.08.1988 року, свідоцтво про шлюб позивача серія НОМЕР_4 від 10 жовтня 2008 року).
Батьки позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розлучились 20 лютого 2007 року (свідоцтво про розірвання шлюбу серія НОМЕР_5 від 20 лютого 2007 року).
Батьками батька позивача - ОСОБА_4, тобто дідусем та бабусею позивача були ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (свідоцтво про народження серія НОМЕР_7 від 29.09.1957 року).
Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1, у зв'язку з чим позивач 11.09.2018 року, звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті батька.
Постановою державного нотаріуса Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори Герасимової О.О. відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті батька у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини , а також у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно.
На замовлення ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_8 виготовлено технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_1.
Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє,користується,розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Зі змісту ст. 328 ЦК України вбачається, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи , яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за законом або за заповітом.
Згідно ст.ст. 1220-1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, право на спадкування мають, зокрема, особи, визначені у заповіті, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ст. 1231 ЦК України Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Статтею 1235 ЦК України передбачено, що Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на день відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ст.ст. 1273, 1274, 1275 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу.
При винесенні рішення суд приймає до уваги правову позицію,яка викладена в п. 23 ч. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № "7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в свій час листом № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснив, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З вищевикладеного суд дійшов висновку, що позивач є єдиним спадкоємцем за за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. Внаслідок відсутності оригіналів документів на спадкове майно, не має можливості реалізувати своє право на спадщину, а тому суд вважає за необхідне позов задовольнити та визнати право власності на квартиру АДРЕСА_1.
У положеннях ст. 2 ЦПК України зазначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя,суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню, як підтверджені належними доказами, та такі, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.
На підставі викладеного, керуючись ст.15,16,1216 - 1218, ст. 1261, ст. 1268 - 1270 ЦК України, ст.ст.12, 263, 264-265, 280-282, 284, 287, 288, 289 ЦПК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Житлового кооперативу «Серп і Молот», третя особа - Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування ОСОБА_9 до Житлового кооперативу «КОЛОС» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Харківської області і.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення виготовлено 18 грудня 2018 року.
Головуючий суддя: