"23" серпня 2018 р. Справа № 363/2222/16-ц
УХВАЛА

23 серпня 2018 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., розглянувши матеріали цивільної справи №363/2222/16-ц за позовом ОСОБА_1 (04215, АДРЕСА_1) до Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «СКАЙД» (03039, м. Київ, провулок Руславна Лужевського, 14 корпус, 1 офіс, 3-Б), ОСОБА_2 (08141, с. Святопетрівське, вул. Центральна, 13-Б Києво-Святошинського району) про стягнення матеріальної шкоди завданої джерелом підвищеної небезпеки,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 14 червня 2016 року звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовною заявою про стягнення страхового відшкодування та спричиненої шкоди.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 10 листопада 2016 року позов ОСОБА_1 до МАТ «СК «Скайд», ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування та спричиненої шкоди задоволено.

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 06 грудня 2017 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 10 листопада 2016 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 01 серпня 2018 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 10 листопада 2016 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 06 грудня 2017 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

21 серпня 2018 року цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «СКАЙД», ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди завданої джерелом підвищеної небезпеки, надійшла до Вишгородського районного суду Київської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищевказана справа передана до провадження судді Вишгородського районного суду Київської області Рудюка О.Д.

Згідно п.9 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК в новій редакції від 03 жовтня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

При підготовці справи до судового розгляду були вивченні матеріали.

Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, як через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на предмет поданого позову з якого вбачається, що позивач просить стягнути з відповідачів 49 834,05 грн. матеріальної шкоди, дана справа має ознаки малозначної справи та не підпадає під обмеження, визначені ч.4 ст.274 цього Кодексу, тому віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.279 ЦПК підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Керуючись ст.187 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти до провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (04215, АДРЕСА_1) до Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «СКАЙД» (03039, м. Київ, провулок Руславна Лужевського, 14 корпус, 1 офіс, 3-Б), ОСОБА_3 (08141, с. Святопетрівське, вул. Центральна, 13-Б Києво-Святошинського району) про стягнення матеріальної шкоди завданої джерелом підвищеної небезпеки.

Судове засідання призначити на 10 годин 00 хвилин 20 листопада 2018 року у приміщенні Вишгородського районного суду Київської області за адресою: вул. Кургузова, 7, м. Вишгород Київської області, 07300.

Визначити відповідачу пятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобовязаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право предявити зустрічний позов.

Встановити позивачу пятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу пятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Розяснити сторонам, що відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, сторони мають можливість отримати інформацію щодо справи, яка розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://vsh.ko.court.gov.ua.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Д. Рудюк