Постанова

Іменем України

06 грудня 2018 року

м. Київ

справа № 372/3856/17-ц

провадження № 61-43107св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: КоротунаВ. М. (суддя-доповідач), Курило В. П., Червинської М. Є.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_4,

представник заявника - ОСОБА_5,

заінтересовані особи: ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Наталія Миколаївна,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5, на постанову Апеляційного суду Київської області від 24 липня 2018 року в складі колегії суддів: Олійника В. І., Березовенко Р. В., Журби С. О.,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2017 року ОСОБА_4звернулася до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, заінтересовані особи: ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Н. М.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 12 лютого

2018 року заяву задоволено.

Встановлено факт проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_8 однією сім'єю без реєстрації шлюбу з 01 січня 2006 року по 11 серпня 2017 року.

Задовольняючи заяву, суд першої інстанції виходив з того, що є відповідні докази, що підтверджують факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу в період з 01 січня 2006 року по 11 серпня 2017 року ОСОБА_4 з ОСОБА_8

Постановою Апеляційного суду Київської області від 24 липня 2018 року рішення Обухівського районного суду Київської області від 12 лютого 2018 року скасовано.

Заяву ОСОБА_4 про встановлення факту сумісного проживання залишено без розгляду.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд, виходив з того, що суд першої інстанції залишив поза увагою наявність спору про право, що є підставою для залишення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення без розгляду та дійшов помилкового висновку про задоволення такої заяви.

У серпні 2018 рокупредставник ОСОБА_4 - ОСОБА_5, подав Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції неправильно застосовано норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи судом апеляційної інстанції та помилкового скасування рішення суду першої інстанції.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_8

Після смерті ОСОБА_8 відкрилась спадщина.

Відповідно до довідки приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Н. М. від 14 березня 2018 року № 188/02-14 заяви про прийняття спадщини були подані батьками померлого: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 та фізичними особами, які не перебувають з померлим в родинних стосунках: ОСОБА_4 та ОСОБА_6

Відповідно до частини четвертої статті 256 ЦПК України (2004 року) суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Аналогічні положення містяться і в частині четвертій статті 315 ЦПК України.

Під час розгляду заяви встановлено, що у ОСОБА_4 виник спір про право на спадкове майно після смерті ОСОБА_8

Постановляючи оскаржувану ухвалу, апеляційний суд, встановивши, що під час розгляду справи у порядку окремого провадження виник спір про право, дійшов обґрунтованого висновку про залишення заяви про встановлення факту, що має юридичне значеннябез розгляду, на підставі частини четвертої статті 256 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи в судах попередніх інстанцій).

При цьому, роз'яснено, що залишення без розгляду заяви не позбавляє ОСОБА_4 права звернутися до суду для вирішення цього питання в порядку позовного провадження.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині рішення, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду щодо їх оцінки.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 389, 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5, залишити без задоволення.

Постанову Апеляційного суду Київської області від 24 липня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

В. П. Курило

М. Є. Червинська