Провадження №2/523/4965/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" листопада 2018 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Дяченко В.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19», ОСОБА_2 про визнання недійсними та скасування довідки про виплату паю і запису про її державну реєстрацію, визнання права особистої приватної власності,-

ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19», ОСОБА_2 в якому просив: визнати недійсними та скасувати довідку Житлово-будівельного кооперативу «Іл- чівський-19» від 30.10.1995 року за № 62, видану на імя ОСОБА_2, про виплату паю на квартиру АДРЕСА_1 (на цей момент - Банківська) м. Одеса, та відповідний запис про її державну реєстрацію КУ «БТІ» Одеської міської ради та визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_2.

Враховуючи зміст заявлених вимог та додані матеріали, позов підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу на те. що позивачем заявлено дві вимоги: майнового (визнання права власності) та немайнового характеру (визнання недійсним та скасування довідки).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Проте подана позовна заява викладеним вимогам не відповідає.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.2.2) ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 704,80 грн; ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру для фізичної особи становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (з урахуванням змін, внесених Постановою ВССУ №10 від 25.09.2015р.), розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Перевіркою доданих матеріалів до позову встановлено, що позивачем не надано підтвердження дійсної вартості квартири станом на 2018р. З метою встановлення дійсної вартості спірного нерухомого майна позивач вправі звернутися до суб'єктів оцінної діяльності щодо визначення вартості даного нерухомого майна.

Однак, разом з позовом від позивача надійшло клопотання про відстрочення оплати судового збору до прийняття рішення, так як позивач не має грошових коштів для оплати судового збору, отримує лише пенсію в розмірі 3042,85 грн.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

До вказаного переліку позивач не відноситься, тому суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору по справі.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати документи, щодо ринкової вартості квартири та сплатити судовий збір за майнову (визнання права власності) та немайнову вимогу (визнання недійсним та скасування довідки).

Заяву про усунення недоліків разом з долученими документами необхідно надати до Суворовського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Іллічівський-19», ОСОБА_2 про визнання недійсними та скасування довідки про виплату паю і запису про її державну реєстрацію, визнання права особистої приватної власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання даної ухвали.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк не виконає зазначені вимоги, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат до судової палати з цивільних справ Апеляційного суду Одеської області через Суворовський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу складено 05.11.2018 року.

Суддя: