Справа № 754/2842/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

17 серпня 2018 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Самойлової М.М.,.

представника заявника ОСОБА_2,

суб'єкта оскарження Жиглій В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва скаргу ОСОБА_4 на дії Головного державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві Жиглій Валентини Миколаївни про визнання неправомірною та зобов'язання скасувати постанову та вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 в особі свого представника ОСОБА_2 у червні 2018 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва зі скаргою на дії Головного державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві Жиглій В.М. про визнання неправомірною та зобов'язання скасувати постанову та вчинити дії.

Подана скарга була мотивована тим, що в провадження державного виконавця перебуває виконавче провадження №47507392 з примусового виконання виконавчого листа №2-2167/15, виданого Деснянським районним судом м.Києва про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 боргу в сумі 779625 грн. 31.05.2018 державним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна боржника, до складу якого увійшли тюлі, лабрикени та інша фурнітура. З вказаними діями державного виконавця заявник не погоджується, оскільки вважає, що вони суперечать вимогам Закону України «Про виконавче провадження» та порушують її права. Як також вказує заявник, вона не була повідомлена про час та місце проведення виконавчих дій, державним виконавцем не було дотримано засад справедливості, неупередженості та об'єктивності виконавчого провадження, порядок звернення стягнення на майно боржника було порушено. У зв'язку із викладеним заявник була змушена звертатись до суду із даною скаргою, відповідно до вимог якої просила суд визнати неправомірною та зобов'язати державного виконавця скасувати постанову про опис та арешт майна від 31.05.2018, а також зобов'язати його вчинити дії щодо зняття арешту та поверненню боржнику вилученого майна.

Ухвалою судді від 15.06.2018 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Представник заявника - ОСОБА_2 у судовому засіданні подану скаргу підтримав у повному обсязі та просив суд про її задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у ній.

Головний державний виконавець, дії якого оскаржуються, - Жиглій В.М. в судовому засіданні проти скарги заперечувала та пояснила, що нею в ході виконавчого провадження вчиняються виконавчі дії у порядку та згідно з вимогами Закону, втім боржник загалом понад два роки умисно не виконує судове рішення, при цьому про час і місце проведення виконавчих дій була повідомлена належним чином.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Судом встановлено, що в провадженні Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Києва Головного територіального управління юстиції у м.Києві перебуває виконавче провадження №47507392 від 14.05.2015 з примусового виконання виконавчого листа №2-2167/15, виданого 27.04.2015 Деснянським районним судом м.Києва про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 боргу в розмірі 779625 грн.

31.05.2018 головним державним виконавцем Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Києва ГТУЮ у м.Києві Жиглій В.М. було винесено постанову про опис та арешт майна боржника, з якої вбачається, що за адресою: м.Київ, вул.Електротехнічна, 4-А, ТОВ «Ринок-1», ринок Троєщина», торгові місця НОМЕР_1, НОМЕР_2, у присутності понятих було проведено опис майна боржника, що складає п'ятдесят дві одинці виробів - тюлей, лабрикенів, штор та іншої фурнітури. На описане майно державним виконавцем було накладено арешт і встановлено обмеження права користування ним, а саме розпорядження та відчуження. При цьому описане майно було передано на зберігання стягувачу - ОСОБА_5

Відповідно до статті 56 закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису.

Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

У разі прийняття виконавцем рішення про обмеження права користування майном, здійснення опечатування або вилучення його у боржника та передачі на зберігання іншим особам проведення опису є обов'язковим.

Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана заявником постанова підписана державним виконавцем Жиглій В.М., стягувачем (зберігачем) ОСОБА_5 та понятими.

Встановлено, що ОСОБА_5 як зберігач описаного майна під підпис отримав один примірник оскаржуваної постанови від 31.05.2018 про опис та арешт майна, того ж дня боржнику була направлення її копія.

Постанова головного державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Києва ГТУЮ у м.Києві Жиглій В.М. від 31.05.2018 про опис та арешт майна боржника відповідає вимогам статті 56 Закону України «Про виконавче провадження».

Стягувачу, якому на зберігання було передано арештоване майно, державним виконавцем під підпис було роз'яснено обов'язки із збереження майна, про кримінальну та іншу відповідальність, встановлену законодавством, за його розтрату, відчуження, приховування підміну, пошкодження, знищення або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт, - попереджено.

Права ОСОБА_4 як сторони виконавчого провадження не порушено оскаржуваною постановою, її винесення не призвело до втрати нею описаного майна.

Відповідно до вимог ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно із ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов'язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Крім того, у відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу.

Однак, будь-яких доказів на підтвердження неправомірності дій державного виконавця суду заявником надано не було.

У межах розгляду вимог скарги суд не вбачає неправомірних дій державного виконавця, якою арешт та опис майна проводився відповідно положень ст. ст. 13, 56 Закону України «Про виконавче провадження».

Приймаючи до уваги зазначене, а також ту обставину, що виконання судового рішення є проявом того реального рівня захисту прав, свобод та інтересів особи, який може забезпечити держава, суд приходить до висновку, що дії державного виконавця та ухваленої постанови відповідають вимогам закону, а тому, скарга ОСОБА_4 щодо неправомірності дій державного виконавця та скасування постанов є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 447-451 ЦПК України, Законом України "Про виконавче провадження", -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_4 у задоволені скарги на дії Головного державного виконавця Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві Жиглій Валентини Миколаївни про визнання неправомірною та зобов'язання скасувати постанову та вчинити дії - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 21.08.2018.

Суддя: