Справа № 624/515/18
Провадження № 2/634/379/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2018 Сахновщинський районний суд Харківської області в складі:

головуючого(ої)-судді: НестеренкоО.С.

за участю секретаря судового засідання:Дороніної Н.М.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в смт.Сахновщина Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 17.09.2011 року, вона з відповідачем по справі зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Кегичівського районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 55.

Від цього шлюбу мають неповнолітню доньку - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає разом з позивачкою, та перебуває на її утриманні та вихованні.

Останнім часом, сторони разом не проживають, не можуть порозумітися через несумісність характерів, спільне подальше життя і збереження шлюбу стало суперечити їх інтересам, тому, позивач просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем.

В судове засідання позивачка не з»явилася, надала до суду письмову заяву з проханням слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить шлюб розірвати.

Відповідач в судове засідання не з»явився, надав письмову заяву з проханням слухати справу за його відсутності, згоден на розірвання шлюбу.

Враховуючи, що сторони до суду не прибули, в матеріалах справи мається достатня кількість доказів для вирішення справи по суті, суд відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України вважає за доцільне ухвалити рішення без участі сторін по справі та без фіксації процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши матеріали справи, суд вважає за потрібне позов задовольнити.

Сторони відчувають один до одного неприязнь, примирення не прагнуть, припинили шлюбні відносини, проживають окремо. Ці обставини об'єктивно засвідчують про те, що подальше спільне життя та збереження сім'ї стали неможливими.

Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя відповідно до ст. 110 СК України. Оскільки, позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Приймаючи до уваги, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Таким чином, суд вважає, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому, шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.

Щодо позовних вимог стосовно стягнення суми сплаченого судового збору з відповідача на користь позивачки, суд відмовляє в цій частині позову, оскільки відповідач являється інвалідом 1 групи, що підтверджується довідкою до Акту огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12ААА, №700939.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди І та ІІ груп.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 9, 12, 76, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ч.2 ст.104, ч.3 ст.105 СК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 17.09.2011 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Кегичівського районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 55.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 прізвище залишити без змін.

В іншій частині позову - відмовити.

Копію рішення суду після набрання ним законної сили надіслати органу державної реєстрації актів цивільного стану по смт Кегичівка Кегичівського району Харківської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення рішення, а особи які брали участь у справі але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя