Справа № 379/1189/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2018 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Різник Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Таращі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 21.09.2018 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи його тим, що він перебуває у шлюбі з відповідачем ОСОБА_2, який був зареєстрований 23 липня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено актовий запис за № 1052. Від даного шлюбу мають неповнолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося, у них абсолютно різні погляди на сімейне життя та майбутнє, внаслідок чого склалися неприязні стосунки. Постійні конфлікти на протязі тривалого часу, змусили їх розірвати відносини та припинити спільне ведення господарства. В зв'язку з чим, позивач просить розірвати шлюб, судові витрати залишає за собою.

Позивач в підготовче судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, проте через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність. Позов підтримує та просить його задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач в підготовче судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належно, проте подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Позов визнає, після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище «ОСОБА_1».

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 23 липня 2015 року сторони зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1052.

Від даного шлюбу сторони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Причиною розірвання шлюбу є постійні конфлікти на протязі тривалого часу та те, що у сторін різні погляди на сімейне життя, внаслідок чого склалися неприязні стосунки.

Сторони припинили сімейно-шлюбні відносини, спільного господарства не ведуть, мають окремий бюджет, їх шлюб носить лише формальний характер, оскільки вони фактично припинили сімейно-шлюбні стосунки.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Судові витрати за проханням позивача суд залишає за ним.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 23 липня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1052 - розірвати.

Прізвище відповідача після реєстрації розірвання шлюбу залишити «ОСОБА_1».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін