Провадження №: 2/755/6948/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

"17" грудня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд з повідомленням сторін справи за позовом ОСОБА_1 до Спільного українсько-естонського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Оптіма-Фарм, ЛТД» про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

у с т а н о в и л а:

29.11.2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заяваОСОБА_3 до Спільного українсько-естонського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Оптіма-Фарм, ЛТД» про стягнення заборгованості по заробітній платі.

Ухвалою суду від 04.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

14.12.2018 року до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін у якому відповідач просить проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вимоги клопотання обґрунтовані положеннями ч. 5 ст. 279 ЦПК України, ст. 55 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і відповідач зазначає, що для нього важливо мати доступ до суду, тобто приймати участь у судовому засіданні та можливість надавати пояснення по справі.

Вивчивши заявлене клопотання, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2018 року визначений у розмірі 1762,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 176200,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка просить стягнути з відповідача грошову суму, яка на час звернення із позовом до суду у загальному розмірі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, як то наявність або відсутність заборгованості по заробітній платі, підтвердження обставин звільнення позивача та інше, мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд з повідомленням сторін справи за позовом ОСОБА_1 до Спільного українсько-естонського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Оптіма-Фарм, ЛТД» про стягнення заборгованості по заробітній платі- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -