Провадження №2/200/3547/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого-судді Єлісєєвої Т.Ю.

при секретарі Кузьминій С.Д.

за участю позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа - Сьома Дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

23.08.2018 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Так, в обґрунтуванні позовних вимог позивач посилаєвся на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його син ОСОБА_4. Померлий був також батьком відповідачки ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина, яку прийняла та оформила свідоцтво про право на спадщину відповідач, що є його дочкою. В звязку з тим, що позивач юридично необізнаний, про строк прийняття спадщини він не знав, тому на протязі шести місяців після смерті сина він не звернувся з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Крім того, після смерті сина позивач впав у відчай, психологічний та фізичний стан його погіршився, це також, на думку, позивача завадило йому звернутися вчасно до нотаріальної контори. Тому просив визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити їх.

Представник відповідача судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні. Надав письмовий відзив на позовну заяву по суті справи, в яких зазначив, що перешкод у позивача для подання заяви не було, він не скористався правом на прийняття спадщини через юридичну необізнаність позивача, тому правові підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1, виданим Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Дніпропетровській області 06.07.2017 року.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яку прийняв та оформив свідоцтво про право на спадщину відповідач, яка є його дочкою, та що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру, виданого Сьомою Дніпровською державною нотаріальною конторою.

У встановлений законом строк ОСОБА_1 не звернувся із заявою про прийняття спадщини у зв'язку із тим, що позивач юридично необізнаний, про строк прийняття спадщини він не знав, тому на протязі шести місяців після смерті сина він не звернувся з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Крім того, після смерті сина позивач впав у відчай, психологічний та фізичний стан його погіршився, це також завадило йому звернутися вчасно до нотаріальної контори.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, у відповідності до положень ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов*язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріальну заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1,2 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно до абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність позивача про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався цим правом на прийняття спадщини через відсутність іншої необхідної інформації, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1485цс15).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 пояснив, що він був обізнаний про смерть спадкодавця, на похорон прийшов та участь в похованні приймав, але не знав свій обов'язок про звернення до нотаріальної контори у шістямісячний термін, тому він пропустив строк, встановлений діючим законодавством України, без поважних на то причин і у суду немає жодних підстав для його поновлення.

З огляду на викладене та враховуючи, що у позивача перешкод для подання заяви не було, і він не скористався правом на прийняття спадщини через свою юричидну необізнаність, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1272 ЦК України ст. ст. 3,4,11-13,81,209,265,268,274,280,282 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа - Сьома Дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено сторонами шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області або через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Єлісєєва Т.Ю.