У Х В А Л А

03 вересня 2018 року

м. Київ

справа №400/587/16-ц

провадження № 61-38712ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 вересня 2017 року та постанову Апеляційного суду Кіровоградської області від 18 січня 2018 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

20 червня 2018 року ОСОБА_1звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 вересня 2017 року та постанову Апеляційного суду Кіровоградської області від 18 січня 2018 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Заявник просила поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваної постанови засобами поштового зв'язку вона не отримувала, повний текст оскаржуваної постанови Апеляційного суду Кіровоградської області від 18 січня 2018 року її представник отримав лише 21 травня 2018 року у суді першої інстанції, що підтверджується ксерокопією заяви.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 липня 2018 року визнано неповажними наведені заявником підстави пропуску строку, касаційну скаргу залишено без руху, а особі, яка її подала надано строк на усунення її недоліків.Зокрема, ОСОБА_1 необхідно було вказати поважні причини для поновлення строку, надати докази щодо дати отримання нею повного тексту суду оскаржуваної постанови апеляційного суду, вказати обставини, які перешкоджали їй подати скаргу в межах тридцятиденного строку з дня вручення судового рішення; надати належні та допустимі докази на підтвердження цих обставин та надати докази, які підтверджують, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Апеляційним судом Кіровоградської області прийнято постанову 18 січня 2018 року, повний текст постанови виготовлено 25 січня 2018 року, тому останній день строку на касаційне оскарження (з урахуванням вихідних днів) припадав на 26 січня 2018 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

На виконання ухвали суду, ОСОБА_1 надіслала клопотання, у якому зазначила, що 15 січня 2018 року вона надіслала клопотання про розгляд справи за її відсутності, повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду вона не отримала, що підтверджується матеріалами справи (зокрема, конвертом про повернення поштового відправлення у зв'язку із закінченням терміну зберігання), оскільки за вказаною на конверті адресою вона з 2006 року не проживає. 21 травня 2018 року її представник звернувся до суду першої інстанції із заявою про отримання копії повного тексту оскаржуваної постанови, який отримав в цей же день, що підтверджується ксерокопією заяви та листом Петрівського районного суду Кіровоградської області від 01 серпня 2018 року. Касаційну скаргу до суду касаційної інстанції направлено 20 червня 2018 року, що підтверджується оригіналом експрес-накладної № 6657.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Апеляційним судом Кіровоградської області прийнято постанову 18 січня 2018 року, повний текст постанови виготовлено 25 січня 2018 року, тому останній день строку на касаційне оскарження (з урахуванням вихідних днів) припадав на 26 січня 2018 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною другою статті 390 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до ксерокопії заяви від 21 травня 2018 року повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 отримав 21 травня 2018 року. Згідно з оригіналом експрес-накладної № 6657 касаційну скаргу надіслано до суду касаційної інстанції 20 липня 2018 року.

Враховуючи те, що скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення, суд дійшов висновку, що строк на касаційне оскарження підлягає поновленню відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України. Тому клопотання ОСОБА_1про поновлення строку підлягає задоволенню.

Також заявник повторно просить зменшити розмір судового збору, враховуючи її майновий стан, оскільки вона є фізичною особою-підприємцем і іншого доходу, крім доходу від підприємницької діяльності не має. Її дохід за звітний (податковий період) складає 355 200,00 грн. Проте, вона виплачує заробітну плату двом найманим працівникам та сплачує податки, що за минулий рік складає 88 480,42 грн. Крім того, заявник орендує приміщення та несе витрати пов'язані із закупівлею товару, внаслідок чого її дохід зменшився до 199 243,58 грн. На підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України про суми виплачених доходів, податкову декларацію платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця та податкові розрахунки сум доходу, нарахованого(сплаченого) на користь фізичних осіб і сум утриманих з них податку за І-ІV квартали 2017 року.

Частиною першою статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи те, що позивачу необхідно сплатити 41 378,79 грн судового збору, що перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, суд касаційної інстанції дійшов висновку про часткове задоволення клопотання відповідача та зменшує розмірсудового збору до 5 відсотків розміру її річного доходу.

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити 17 760,00 грн судового збору за подання касаційної скарги (355 200,00:100%?5).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Визнати поважними підстави для поновлення процесуального строку та поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на касаційне оскарження рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 28 вересня 2017 року та постанову Апеляційного суду Кіровоградської області від 18 січня 2018 року.

КлопотанняОСОБА_1 задовольнити та зменшити розмір судового збору до 17 760,00 грн.

Продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги до 28 вересня 2018 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник