Провадження № 2/520/5908/18
05.12.2018 року Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючий - суддя Васильків Олена Василівна,
секретар судового засідання Дідур Ганна Сергіївна,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
04.09.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просить розірвати укладений між сторонами шлюб, що був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, актовий запис № 1037 від 17.07.2013 року. У сторін народилася 10.05.2014 року дочка ОСОБА_3, яка проживає разом з позивачем. При цьому позивач посилається на те, що на теперішній час сторони спільного господарства не ведуть, проживають окремо з березня 2017 року, шлюбні відносини припинені. Позивач зазначає, що спору щодо поділу майна та визначення місця проживання дитини на даний час немає та оскільки подальше сімейне життя і збереження сімї неможливі позивач звертається до суду із позовом.
Позивач ОСОБА_1 до суду не з'явилася, 07.11.2018 року позивач надала до канцелярії суду заяву, в якій вказала, що просить розглянути справу за її відсутності та просить позовні вимоги задовольнити, строк для примирення не надавати.
Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання повторно не з'явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі, відзив на позов не надав.
Згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення заочного рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку про наявність підстав у розумінні ч. 1 ст. 280 ЦПК України для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Як встановлено судом, 17.07.2013 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, актовий запис №1037, зроблений відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, що слідує з свідоцтва про шлюб, серії І-ЖД №193886, виданого 17.07.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції /а.с.6/.
Від шлюбу у сторін 10 травня 2014 року народилась дочка ОСОБА_4, що вбачається зі свідоцтва про народження серії 1-ЖД №691572, виданого 22.05.2014 року відділом РАЦС у місті Одесі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, актовий запис № 4963 /а.с.5/.
Судом встановлено, що шлюб у сторін носить формальний характер, на теперішній час подружні стосунки між ними не підтримуються з березня 2017 року, спільного господарства сторони не ведуть, проживають окремо, спорів стосовно поділу спільного майна та визначення місця проживання дитини на теперішній час не заявляють.
Матеріали справи не містять доказів, які були б відхилені судом.
Оскільки шлюб у сторін носить формальний характер, то суд приходить до висновку, що права, свободи та інтереси позивача порушені, що призвело до звернення позивача до суду за захистом.
Суд зазначає, що спірні правовідносини є сімейними та регламентуються положеннями ст. 112 СК України.
Згідно з ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Загальна декларація прав людини у ч. 2 ст. 16 містить положення, за яким шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, що одружуються.
За аналогією можливо зробити висновок, що й подальше існування сім'ї як добровільного союзу у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз - сім'ю - шлюб, не може мати місце, а також, приймаючи бажання й право одного з них розірвати шлюб не може бути незаконно порушене або одного з подружжя не можливо насильно, без його волі змусити перебувати у таких зареєстрованих як шлюб відносинах.
У ході розгляду справи судом не виявлено норм права, на які посилалася сторона позивача, що не підлягають застосуванню до даних правовідносин.
За таких обставин, проаналізувавши встановлені обставини, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, так як обґрунтовані та доведені.
Керуючись ст. ст. 2, 76-83, 141, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110, 112 СК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2) про розірвання шлюбу, - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 17.07.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиціїї, актовий запис №1037, які від шлюбу мають одну неповнолітню дитину, - розірвати.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вважати розірваним у день набрання чинності цим рішенням.
Позивачу після розірвання шлюбу залишити прізвище «Клепач».
Відповідачу після розірвання шлюбу залишити прізвище «Гузов».
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Васильків О. В.